Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
nământului teritorial român, atât în afacerile externe, economice şi financiare, cât şi ale alimentării şi cir<strong>cu</strong>laţiei.<br />
Tot asemenea, va lua parte în toate organele a căror funcţiune atinge şi influenţează soarta poporului român [...];<br />
f) Consiliul Naţional Român, pe teritoriul subordonat lui, garantează siguranţa averii şi siguranţa personală;<br />
g) „Guvernământul român”, sub nici un pretext, nu va putea lua în ajutor armata română <strong>din</strong> Regatul Român<br />
1 .<br />
În acest timp, în oraşele Transilvaniei se desfăşurau adunări, manifestaţii ale populaţiei civile care aştepta<br />
schimbări radicale.Revendicările politice şi sociale erau la or<strong>din</strong>ea zilei, iar constituirea de noi partide politice devenea<br />
un fapt cotidian. Aproape toate grupările etnice îşi constituiau consilii naţionale proprii, pornind de la principiul<br />
autodeterminării naţionale, proclamat de către preşe<strong>din</strong>tele S.U.A., Woodrow Wilson, la 8 ianuarie 1918.<br />
În primele zile ale activităţii lor, aceste organisme constituite pe criterii etnice şi-au centrat proiectele pe două<br />
planuri: politic şi organizatoric. În vreme ce consiliile naţionale ale românilor au urmărit desprinderea de ungaria<br />
şi unirea <strong>cu</strong> România, cele ale maghiarilor transilvăneni au avut drept obiectiv major punerea în practică a<br />
revendicărilor revoluţionare, potrivit principiilor Consiliului naţional Maghiar.Acest <strong>din</strong> urmă fapt presupunea<br />
existenţa unei autonomii cât mai <strong>cu</strong>prinzătoare posibil fără, însă, o Unire <strong>cu</strong> România. Preluând conducerea principalelor<br />
instituţii administrative, consiliile naţionale româneşti au înlo<strong>cu</strong>it vechile structuri profesionale, birocratice<br />
devenite necorespunzătoare, <strong>din</strong> punct de vedere etnic, <strong>cu</strong> altele, desemnate strict pe criterii de apartenenţă şi<br />
loialitate etnică 2 . În aceste condiţii, în Transilvania sfârşitului anului 1918 se regăsea o atmosferă încordată, dată<br />
de eşe<strong>cu</strong>l inconfundabil al reformelor lui Károly Mihályi, însoţită de o situaţie confuză, determinată de incapacitatea<br />
de a se predica viitorul formulelor administrative.<br />
3. Criza aristocraţiei transilvănene şi politicile etniciste ale Consiliilor Naţionale<br />
Cercetarea noastră îşi propune o privire parti<strong>cu</strong>lară asupra situaţiei <strong>din</strong> comitatele Mureş-Turda şi Cluj, unul<br />
<strong>din</strong>tre motive fiind activitatea intensă desfăşurată în această regiune la sfârşitul anului 1918, dar şi importanţa<br />
celor două localităţi reşe<strong>din</strong>ţă (Târgu-Mureş şi Cluj). Dacă ţinem cont de hotărârile legilor administrative <strong>din</strong> Austro-Ungaria,<br />
constatăm că numărul oraşelor libere a fost redus în mod drastic: <strong>din</strong> unsprezece oraşe libere regale<br />
transilvane (“szabad király várasok”) doar Kolosvár (Cluj) şi Marosvásárhely (Târgu-Mureş) îşi păstrau statutul<br />
special după 1876, celelalte fiind retrogradate la rangul de oraşe simple, <strong>cu</strong> “consiliu municipal” (“rendezett<br />
tanácsύ várasok”) în ideea centralizării şi maghiarizării statului 3 .<br />
La Târgu-Mureş, la sfârşitul lunii octombrie 1918, tineretul Colegiului Reformat, în cadrul unei demonstraţii<br />
<strong>cu</strong> lampioane, manifesta împotriva războiului, cerând pace şi schimbare, după care s-a deplasat simbolic, în acordurile<br />
imnului, la statuia revoluţiunarului Kossuth Lajos, <strong>din</strong> centrul oraşului.Pe baza informaţiilor primite <strong>din</strong><br />
toată provincia, comitele suprem Inczédy-Joskman Nándor, a anunţat întrunirea unei adunări generale, pentru data<br />
de 31 octombrie 1918, <strong>cu</strong> scopul de a se înfiinţa Consiliul Naţional Maghiar pe raza “judeţului” 4 .<br />
La 31 octombrie, în urma unei campanii de presă, 1500 de oameni adunaţi în Sala Mare a Palatului Culturii 5<br />
au constituit C.N.M. târgumureşean, avându-l drept preşe<strong>din</strong>te pe profesorul Antalffy Endre 6 . Reacţia enticilor<br />
români nu s-a lăsat aşteptată: astfel, la 5 noiembrie a fost înfiinţat un organism paralel, Consiliul Naţional Român,<br />
<strong>cu</strong> sediul la Reghin. Motivele alegerii acestui oraş au fost diverse şi ţin, aşa <strong>cu</strong>m arăta şi secretarul Consiliului,<br />
avocatul Ioan Harşia, de motive etnice, anume că, la Târgu-Mureş, românii erau minoritari, nedispunând decât de<br />
doi-trei intelectuali, numărul vorbitorilor de limbă română fiind, de asemenea, redus 7 . Pe de altă parte, devenit cel<br />
mai important centru al vieţii economice şi <strong>cu</strong>lturale româneşti, Reghinul a fost, vreme de un secol şi jumătate, un<br />
important focar al luptei naţionale. Deloc în ultimul rând, nu este de neglijat argumentul lui Petre A. Boţianu, un<br />
martor al evenimentelor, potrivit căruia în Târgu-Mureş exista, la acea dată, o puternică garnizoană ungurească, în<br />
1 Marea unire de la 1 Decembrie 1918, 1943.<br />
2 PAL-ANTAL 1979, 392.<br />
3 BOCHOLIER 2004, 120.<br />
4 SPIELMANN-SEBESTYEN 1998, 143.<br />
5 Instituţia, care purta pe atunci numele fostului suveran Franz Josef, a fost construită la cererea primarului Bernády György între 1911-1913, avândui<br />
arhitecţi pe Komor Marcell şi Jakab Dezsõ, reprezentând cea mai semnificativă construcţie în stilul Secession <strong>din</strong> Europa Centrală, exceptând<br />
Austria.<br />
6 PAL-ANTAL 1979, 385.<br />
7 1918 la români. Do<strong>cu</strong>mentele unirii. unirea Transilvaniei <strong>cu</strong> România.1 Decembrie 1918, vol. VII, 1986, 442.<br />
– –