Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ţinut până la mijlo<strong>cu</strong>l secolului XIX, când vor fi date legi pentru eliberarea lor.<br />
În ceea ce priveşte clasificarea ţiganilor <strong>din</strong> ţările române este de menţionat că aceştea sunt divizaţi în mai multe<br />
grupe care se deosebesc după mai multe criterii. Clasificarea lor este <strong>cu</strong> atât mai dificilă <strong>cu</strong> cât unele categorii se<br />
suprapun. Un criteriu de apreciere a romilor a fost apartenenţa la stăpân. Astfel romii se divizau în trei grupuri:<br />
a) domneşti sau ai statului<br />
b) mânăstireşti<br />
c) boiereşti<br />
Robii domneşti sau romii domneşti <strong>cu</strong>m erau menţionaţi în do<strong>cu</strong>mente constituiau un număr foarte mare <strong>din</strong><br />
totalul ţiganilor. Din do<strong>cu</strong>mente reiese că iniţial domnitorul dispunea de toţi robii romi <strong>din</strong> ţară. El îi dăruia, îi<br />
vindea la mănăstiri sau boieri. În cazul când ţiganii treceau <strong>din</strong> alte ţări în <strong>Moldova</strong> aceştia automat deveneau robi<br />
ai domniei.<br />
Îndatoririle romilor domneşti se limitau la îndeplinirea unor munci, în special meşteşugăreşti, în folosul domniei.<br />
Ei achitau venituri considerabile statului de aceea domnitorul se străduia să menţină această categorie socială.<br />
Cea mai mare parte <strong>din</strong>tre romii domneşti erau nomazii şi îşi schimbau mereu lo<strong>cu</strong>l de trai în interiorul hotarelor<br />
ţării. Însă existau şi romi <strong>din</strong> această categorie care erau stabiliţi în oraşe sau la <strong>cu</strong>rtea domnească şi îndeplineau<br />
comenzile statului. În cazul în care romii statului şi <strong>cu</strong> cei domneşti sau boiereşti se căsătoreau atunci se încerca o<br />
răs<strong>cu</strong>mpărare <strong>din</strong> partea uneia <strong>din</strong>tre părţi. Uneori copiii erau împărţiţi între stăpânii romilor.<br />
O categorie aparte a romilor domneşti au fost „romii doamnei” 1 . Aceştia erau în posesia soţiei domnitorului.<br />
Ea îi putea vinde sau dona după propria plăcere.<br />
Romii mănăstireşti provin <strong>din</strong> donaţiile fă<strong>cu</strong>te de boieri şi domnie. Datorită faptului că astfel de acte erau foarte<br />
des întâlnite, către sfârşitul secolului XVIII mânăstirile dispuneau de cei mai mulţi romi. Numărul robilor mânăstireşti<br />
şi a celor boiereşti a cres<strong>cu</strong>t şi de pe urma căsătoriei romilor <strong>cu</strong> români. La căsătorie condiţia de bază era că<br />
ambii soţi deveneau robi şi urmaşii lor la fel aveau aceeaşi soartă. La mănăstiri sau păstrat un număr important de<br />
do<strong>cu</strong>mente în care este redată situaţia romilor de pe moşiile mânăstirii. Este oglindit în do<strong>cu</strong>mente stăpânul sau<br />
lo<strong>cu</strong>l de unde a venit situaţia fizică numărul copiilor etc.<br />
La mânăstiri ţiganii erau folosiţi la munca agricolă sau cel mai des la lucrările <strong>din</strong> mănăstire şi <strong>din</strong> împrejurimi.<br />
Romii erau folosiţi ca meseriaşi, aduceau lemne, îngrijeau de animale ş.a. Romii mânăstireşti care erau nomazi<br />
erau obligaţi să plătească un impozit în favoarea mănăstirii.<br />
Romii boiereşti care erau mai puţin la număr au ajuns în categoria dată graţie donaţiilor domneşti. Domnitorul<br />
dona boierilor moşii <strong>cu</strong> toată populaţia, aici fiind incluşi şi romii. Boierii îi puteau vinde, pune în zălog, dărui etc.<br />
În cazul în care boierul îşi vindea romii trebuia să fie dată şi o întărire <strong>din</strong> partea domnitorului. Pe moşiile boiereşti<br />
romii se o<strong>cu</strong>pau <strong>cu</strong> diferite meserii. Aceştia deşi erau foarte rar folosiţi la muncile agricole, totuşi, erau de o<br />
importanţă majoră pentru satele boiereşti. Romii boiereşti fiind principalii producători de unelte meşteşugăreşti.<br />
În afară de criteriul apartenenţei romilor la anumite categorii trebuie de ţinut cont şi de o<strong>cu</strong>paţiile pe care le<br />
practica această populaţie. Aceştia formau grupuri destul de distincte specializate în anumite domenii. Acest lucru<br />
a dus şi la diversificarea lor atât <strong>din</strong> punct de vedere al <strong>cu</strong>lturii, materiale cât şi a celei spirituale. Deşi toţi erau<br />
robi, au existat romi nomazi care se deplasau în întreaga ţară exercitându-şi meseria şi plătind o taxă stăpânului.<br />
Au existat şi romii sedentari care prestau în special servicii meşteşugăreşti în favoarea stăpânului.<br />
La sfârşitul secolului XVIII începutul secolului XIX romii erau divizaţi conform o<strong>cu</strong>paţiilor în patru categorii:<br />
1. rudarii sau aurarii se o<strong>cu</strong>pau <strong>cu</strong> strângerea aurului <strong>din</strong> râuri. Categoria dată fiind seminomadă.<br />
2. ursarii. Cei <strong>din</strong> categoria în cauză îmblau <strong>cu</strong> ursul prin ţară, fiind un fel de circ ambulant.<br />
3. lingurarii – erau acei romi care se o<strong>cu</strong>pau <strong>cu</strong> confecţionarea obiectelor de uz casnic.<br />
4. lăieşii – erau romii nomazi care practicau fierăria sau se o<strong>cu</strong>pau de furturi.<br />
Toate aceste categorii de romi nu dispuneau de o lo<strong>cu</strong>inţă stabilă. Ei <strong>cu</strong>treierau ţara pentru a-şi vinde rezultatul<br />
muncii lor în schimb – plăteau o sumă anumită de bani în folosul statului care era diferită pentru fiecare <strong>din</strong>tre<br />
aceste patru categorii. În afară de aceste categorii, putem evidenţia după modul de obţinere a existenţei şi romii<br />
domneşti nenomazi care se o<strong>cu</strong>pau în special <strong>cu</strong> producerea obiectelor casnice sau erau servitori.<br />
1 D.R.H.I.B., 25-30.<br />
– 1 –