Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
s<strong>cu</strong>rt ıstorıc al romılor dın BasaraBıa pÎnă la 1 1<br />
– 1 –<br />
andrei PaValOi<br />
Universitatea de Stat <strong>din</strong> moldova<br />
Între minorităţile <strong>din</strong> istoria neamului românesc, cea a romilor a fost una <strong>din</strong>tre cele mai însemnate ca rostui<br />
sociale şi specifice <strong>cu</strong>ltural. Populaţia romă o avem prezentă în spaţiul românesc încă de la sfârşitul secolului XIV.<br />
Datorită acestui fapt romii au devenit o parte componentă a istoriei noastre naţionale. Cu toate acestea, studii care<br />
ar viza populaţia romă sunt foarte puţine. Deşi în ultimii ani au fost întreprinse câteva cercetări în domeniul dat,<br />
ele tratează superficial istoria romilor <strong>din</strong> spaţiul românesc.<br />
Studiile dedicate istoriei romilor oferă diferite păreri referitoare la apariţia acestei populaţii pe teritoriul Europei.<br />
Contradictorii sunt părerile atât în ceea ce priveşte baştina lor cât şi limba, <strong>cu</strong>ltura etc. Primele încercări de<br />
a explica apariţia romilor pe continentul european au fost fă<strong>cu</strong>te în secolul al XVIII-lea. Astfel de studii au fost<br />
întreprinse de către lingvişti, ei au descoperit asemănarea <strong>din</strong>tre limba vorbită de romi şi limba sanscrită. Pornind<br />
de la această teză germanul H.M.Grellmann concluziona într-o lucrare apărută în 1783 că ţiganii îşi au originea<br />
în India. Studiile ulterioare au demonstrat <strong>cu</strong> lux de amănunte faptul că limba romă înrudită <strong>cu</strong> sanscrită şi care<br />
se mai numeşte romani sau romanes aparţine familiei de limbi indo-europene. Din cauză că limba romani posedă<br />
mai multe elemente <strong>din</strong> limbile indiene este foarte greu a se depista <strong>din</strong> care parte a peninsulei a migrat această<br />
populaţie. Cei mai mulţi au optat pentru nord-vestul sau centrul Indiei. Nu se <strong>cu</strong>noaşte nici lo<strong>cu</strong>l precis de unde a<br />
pornit spre Europa această populaţie şi nici cauzele pentru care au părăsit baştina.<br />
O problemă reprezintă şi traseul migrării romilor <strong>din</strong> India spre Europa. Faptul că această migrare a avut un<br />
caracter liniştit fără a fi de amploare a dus în consecinţă la lipsa unor do<strong>cu</strong>mente care să ofere informaţia precisă<br />
referitoare la etapa dată <strong>din</strong> istoria romilor. Restabilirea drumului urmat de romi până în Europa se datorează de<br />
asemenea lingvisticii. Astfel sa stabilit că romii <strong>din</strong> Europa de Vest, pe lângă dialectele limbilor indiene, folosesc<br />
în vorbire <strong>cu</strong>vinte împrumutate <strong>din</strong> alte limbi.<br />
Migraţia romilor spre Europa se prezintă ca un fenomen complex care însă până în prezent nu este întru totul<br />
explicat. Metoda lingvistică folosită deşi este foarte necesară nu poate asigura <strong>cu</strong>noaşterea migraţiei populaţiei de<br />
romi spre vest. Trebuie de menţionat şi faptul că fenomenul este mai greu de studiat şi <strong>din</strong> motiv că migraţia nu a<br />
fost direcţionată, ea n-a avut ca scop atingerea hotarelor, spaţiului european. Aceasta a fost o deplasare spontană<br />
determinată de împrejurări, în special militare. Deşi în secolul XIX unii istorici insistau asupra faptului că marea<br />
masă a romilor a fost adusă în Europa de tătari acest lucru nu este corect. Au existat şi grupuri de ţigani care au<br />
fost mânaţi de invazia tătaro-mongolă, însă cei mai mulţi au migrat în Europa în afara acestui eveniment. De<br />
asemenea, unii romi au nimerit pe teritoriul european ocolind prin nord Imperiul Bizantin, astfel fiind lipsiţi de<br />
etnonimul de romi sau ţigan. Cu toate acestea, ei sunt o parte componentă a acestei populaţii.<br />
Opiniile sunt divergente în ceea ce priveşte momentul sosirii romilor pe teritoriul ţărilor româneşti. În <strong>Moldova</strong><br />
prima dată romii sunt menţionaţi în 1428 într-un act a lui Alexandru cel Bun, prin care acesta dăruia mânăstirii<br />
Bistriţa un număr de 31 sălaşe de ţigani şi 12 bordeie de tătari 1 . Majoritatea istoricilor români sunt de acord <strong>cu</strong><br />
părerea că romii au apărut în spaţiul românesc odată <strong>cu</strong> invazia tătaro-mongolă de la 1241. Odată <strong>cu</strong> acest eveniment<br />
ţiganii ar fi fost aduşi pe teritoriul românesc, iar după retragerea tătarilor romii au rămas în regiune, devenind<br />
robi ai românilor. Există şi opinia că romii erau deja robi ai tătaro-mongolilor, iar venind în regiunea românească<br />
ei doar au fost preluaţi de către români. O altă parte <strong>din</strong> romi s-au stabilit la nord de Dunăre venind <strong>din</strong>spre Asia<br />
Mică, adică <strong>din</strong> Imperiul Bizantin.<br />
Spre ţările române romii au venit în mai multe valuri. Există mărturii că strămutări ale lor au existat şi în secolul<br />
XV şi mai târziu. Astfel către secolele XVII-XVIII numărul lor creşte considerabil. Dimitrie Cantemir în<br />
„Descrierea Moldovei” avea să amintească că „ sunt răspândiţi în toată ţara şi aproape nu există familie de boier<br />
care să nu aibă mai multe familii de ţigani în stăpânirea lui” 2 .<br />
De la începutul atestării do<strong>cu</strong>mentare romii au fost în calitate de robi în ţările române. Această situaţie sa men-<br />
1 1975. Do<strong>cu</strong>menta Romaniae Historica <strong>Moldova</strong>, Bu<strong>cu</strong>reşti, 109.<br />
2 CANTEMIR 1973, 296.<br />
Analele ANTIM. Revistă de istorie, 8, 2008, p. 216-222