Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
decretul lui Lenin privind autodeterminarea popoarelor <strong>din</strong> fostul Imperiu Rus era considerat principalul catalizator<br />
al marelui eveniment 1 , văzut ca „în<strong>cu</strong>nunând o luptă de mai mult de un secol, dusă de românii <strong>din</strong> această<br />
provincie pentru păstrarea identităţii lor naţionale, a drepturilor politice şi sociale” 2 .<br />
Procesul a continuat, istoricii români oficiali (pre<strong>cu</strong>m cei doi amintiţi mai sus) făcând dese referiri la problema<br />
Basarabiei; erau evidenţiate caracterul românesc al teritoriului <strong>din</strong>tre Prut şi Nistru, cir<strong>cu</strong>mstanţele reunirii Basarabiei<br />
şi Bucovinei de Nord la România în 1918; în acelaşi timp era denunţat caracterul artificial şi anacronic al marilor<br />
imperii multinaţionale, destinate destrămării. Mai mult, în plan politic, chiar acordurile de la Helsinki (1975), ce<br />
confirmau statu – quo-ul teritorial postbelic, erau considerate la Bu<strong>cu</strong>reşti doar o bază pentru identificarea „soluţiilor<br />
corespunzătoare tuturor problemelor ce există încă în Europa” 3 , şi nu ca o sentinţă definitivă şi irevocabilă.<br />
În 1976, însă, a avut loc o retragere de pe poziţiile “ofensive” de până atunci. Nicolae Ceauşes<strong>cu</strong>, chemat la<br />
or<strong>din</strong>e, în contextul intensificării zvonurilor despre o posibilă intervenţie sovietică pe Prut şi bulgară la Dunăre 4 ,<br />
a declarat, la Congresul Culturii şi Educaţiei Socialiste <strong>din</strong> iunie 1976, că între România şi Uniunea Sovietică nu<br />
existau probleme teritoriale 5 . În august 1976 lui Ceauşes<strong>cu</strong> i s-a indicat să viziteze Chişinăul, în drumul său către<br />
Moscova, unde urma să se întâlnească <strong>cu</strong> Brejnev. Dis<strong>cu</strong>rsul rostit peste Prut s-a limitat la a face referire la relaţiile<br />
<strong>din</strong>tre România şi R. S. S. Moldovenească numai în contextul relaţiilor <strong>din</strong>tre România şi Uniunea Sovietică 6 .<br />
Ceauşes<strong>cu</strong> a insistat asupra relaţiilor „prieteneşti şi frăţeşti” <strong>din</strong>tre România şi Uniunea Sovietică, sugerând în<br />
acelaşi timp că nu poate exista nici o relaţie specială <strong>cu</strong> republica sovietică <strong>din</strong> stânga Prutului 7 . A urmat vizita lui<br />
Brejnev la Bu<strong>cu</strong>reşti şi cea a lui Ivan Bodiul, Prim-secretar al Comitetului Central al Partidului Comunist al R. S.<br />
S. Moldoveneşti, care a sosit la Bu<strong>cu</strong>reşti în decembrie.<br />
Ulterior vizitei lui Brejnev, <strong>din</strong> toamna anului 1976, apărea lucrarea Curs universitar. Probleme fundamentale<br />
ale istoriei patriei, a Partidului Comunist Român, <strong>cu</strong>rs unic de istorie ce urma să fie predat în toate fa<strong>cu</strong>ltăţile<br />
începând <strong>din</strong> ianuarie 1977 în care se remarcă prudenţă în analizarea, de exemplu, a anexării <strong>din</strong> 1812 8 .<br />
Reconcilierea istoriografică şi politică a fost de s<strong>cu</strong>rtă durată; studiile româneşti publicate <strong>cu</strong> prilejul centenarului<br />
proclamării independenţei au lăsat do<strong>cu</strong>mentele să vorbească de la sine despre fricţiunile ruso-române ante şi post<br />
1877 9 . Factorii naţionali au fost revalorizaţi ca şi vectori ai marilor realizări, pre<strong>cu</strong>m independenţa şi unirea.<br />
În deceniul nouă istoriografia românească a continuat apropierea de adevărul istoric în problema Basarabiei<br />
dar numai fragmentar şi fără a emite judecăţi sau caracterizări ale politicii româneşti sau sovietice. Procesul are<br />
loc în contextul noilor raporturi româno-sovietice de după venirea lui Mihail Gorbaciov la conducerea Uniunii<br />
Sovietice în 1985. Din nou s-a fă<strong>cu</strong>t referire la şe<strong>din</strong>ţa solemnă <strong>din</strong> 27 martie/9 aprilie 1918, citându-se paragraful<br />
care conţineau hotărârea de unire <strong>cu</strong> România: ”În numele poporului Basarabiei, Sfatul Ţării declară: Republica<br />
Democratică Moldovenească (Basarabia) în hotarele ei <strong>din</strong>tre Prut, Nistru, Dunăre, Marea Neagră şi vechile ei<br />
graniţe <strong>cu</strong> Austria, ruptă de Rusia a<strong>cu</strong>m o sută şi mai bine de ani <strong>din</strong> trupul vechii Moldove, în puterea dreptului<br />
istoric şi a dreptului de neam, pe baza principiului că noroadele singure să-şi hotărască soarta lor, de azi înainte şi<br />
pentru totdeauna se uneşte <strong>cu</strong> mama sa România” 10 . În acelaşi timp erau aduse în dis<strong>cu</strong>ţie „notele ultimative prin<br />
care guvernul sovietic a cerut retrocedarea Basarabiei,” 11 pe care guvernul român le-a acceptat „pentru a evita un<br />
război” 12 .<br />
În schimb, într-un manual universitar de istorie modernă a României <strong>din</strong> 1985, aparţinând unui reputat istoric,<br />
Gheorghe Platon, referirea la Basarabia se face tangenţial, într-o paranteză în care se afirmă că <strong>Moldova</strong> de Est<br />
– Basarabia – era anexată Imperiului ţarist în 1812 13 . Nu era, însă, o revenire la modelul anilor ’50, ci pur şi simplu<br />
1 BRUHIS 1992, 100.<br />
2 van MEURS 1996, 290.<br />
3 POP 1992, 125.<br />
4 ibidem.<br />
5 van MEURS 1996, 292.<br />
6 ibidem.<br />
7 KING 2002, 108.<br />
8 GEORGESCU 1991, 111.<br />
9 POP 1992, 125.<br />
10 Probleme... 1983, 89.<br />
11 ibidem, 122.<br />
12 ibidem.<br />
13 PLATON 1985, 22.<br />
– 1 –