Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
(ianuarie 1918), înăbuşind <strong>cu</strong> forţa armată lupta sovietelor revoluţionare <strong>din</strong> Basarabia, care au luat naştere şi s-au<br />
dezvoltat în timpul revoluţiei” 1 . Relativ la raptul teritorial <strong>din</strong> 1940, acesta a fost prezentat ca o „înţelegere” între<br />
guvernul Uniunii Sovietice şi guvernul României, în urma căreia a avut loc „eliberarea Basarabiei şi nordului Bucovinei;<br />
astfel se lichidează conflictul teritorial care exista între ambele guverne, conflict care s-a năs<strong>cu</strong>t în urma<br />
intervenţiei contrarevoluţionare a armatelor române împotriva Sovietelor în 1918” 2 .<br />
În ciuda anumitor evenimente petre<strong>cu</strong>te în a doua jumătate a deceniului al VI-lea – moartea lui Mihail Roller în<br />
1958, trecerea lui Petre Constantines<strong>cu</strong>-Iaşi şi Clara Cuşnir-Mihailovici pe plan se<strong>cu</strong>ndar, reactivarea unor istorici<br />
ce aparţineau ca formaţie perioadei interbelice (ca Victor Papacostea, C. C. Giures<strong>cu</strong> după eliberarea <strong>din</strong> închisoare)<br />
sau Andrei Oţetea, istoric stângist de <strong>din</strong>aintea războiului, “tonul” istoriografic a rămas acelaşi, aşa <strong>cu</strong>m rezultă<br />
şi <strong>din</strong> Tratatul de istorie a României, ale cărui prime două volume apărute în 1960 şi 1962 erau “fundamental pe<br />
linia lui Roller” 3 ; iar o abordare a problemei Basarabiei <strong>din</strong> perspectiva relaţiilor româno-ruse era de neconceput.<br />
Apărută în 1963 sub egida Academiei Române şi a Institutului de Studii Româno-Sovietic, lucrarea Studii privind<br />
relaţiile româno-ruse a încercat o tratare a evoluţiei acestor relaţii de la mijlo<strong>cu</strong>l secolului al XVII-lea şi până la<br />
primul război mondial, sărind însă de la secolul XVIII la perioada 1828-1829. Evident, nu se pomeneşte nimic<br />
despre momentul 1812, iar relativ la Primul Război Mondial, referirile se fac doar la participarea marinarilor români<br />
la mişcările revoluţionare de la sfârşitul anului 1917 şi începutul anului 1918 în porturile dunărene Ismail şi<br />
Chilia Nouă 4 .<br />
„Linia rolleriană”, de inspiraţie exclusiv sovietică a scrierii istoriei o întâlnim şi în Dicţionarul enciclopedic<br />
Român <strong>din</strong> 1962, ale cărui formulări în privinţa Basarabiei sunt aproape identice <strong>cu</strong> cele <strong>din</strong> Marea enciclopedie<br />
Sovietică <strong>din</strong> 1950 5 . Astfel, se face referire la faptul că “după Pacea de la Bu<strong>cu</strong>reşti (1812), Basarabia a intrat în<br />
componenţa Rusiei”; mai mult, în ianuarie 1918 guvernul burghezo-moşieresc al României a o<strong>cu</strong>pat Basarabia”;<br />
în schimb, ultimatumul (şi o<strong>cu</strong>parea practic a Basarabiei) în iunie 1940 era prezentat ca “rezultat al convorbirilor<br />
între guvernul sovietic şi guvernul României”, în urma cărora “Basarabia a fost restituită Uniunii Sovietice” 6 .<br />
Într-un regim totalitar, ştiinţa şi <strong>cu</strong>ltura sunt transformate în instrumente de realizare a politicii respectivului<br />
regim. Istoriografia nu a fă<strong>cu</strong>t excepţie de la această evoluţie, astfel că apariţia unor divergenţe între Moscova<br />
şi Bu<strong>cu</strong>reşti, în 1964, a fost însoţită de o mişcare asemănătoare în dimensiunea istoriografică. Ne referim aici la<br />
apariţia în 1964 a celui de-al treilea volum <strong>din</strong> Tratatul de istoria României, volum în care caracterul antirusesc<br />
capătă contur, aducându-se în dis<strong>cu</strong>ţie atât tratatul de la Luţk <strong>din</strong> 1711 cât şi momentul primului rapt teritorial, <strong>din</strong><br />
1812: ”Principatele române, o<strong>cu</strong>pate încă de la începutul ostilităţilor, au fost eva<strong>cu</strong>ate de Rusia, afară de teritoriul<br />
<strong>din</strong>tre Nistru şi Prut, care a fost încorporat Imperiului Rus” 7 .<br />
Anul 1964 a reprezentat un moment de cotitură în ceea ce priveşte relaţiile <strong>cu</strong> Uniunea Sovietică, o distanţare<br />
de „marele frate” de la Răsărit. Nu era vorba de o schimbare a fundamentelor care se aflau la baza regimului comunist<br />
de la Bu<strong>cu</strong>reşti, ci de o „erezie” ce avea ca obiectiv tocmai întărirea puterii clasei politice de aici, de extinderea<br />
în cadrul populaţiei a legitimităţii sale, prin apelarea la pârghia naţionalistă, opusă ten<strong>din</strong>ţelor monopoliste,<br />
pe plan economic dar şi politic, promovate de Uniunea Sovietică. Dezbaterea istoriografică a istoriei şi evoluţiei<br />
teritoriului <strong>din</strong>tre Prut şi Nistru a reprezentat un instrument în cadrul acestui proces.<br />
“Lovitura” în plan istoriografic a fost dată de publicarea, în decembrie 1964, sub egida Academiei Române a<br />
lucrării note asupra românilor. Manuscrise inedite, în fapt patru manuscrise ale lui Karl Marx realizate în 1856-<br />
1859. Deşi editorii - Andrei Oţetea şi Gh. Zane - au încercat să acrediteze, în introducere, ideea că manuscrisele<br />
reprezentau veritabile mărturii de gândire marxistă, scopul politic al acestei mişcări era bine determinat, având în<br />
vedere aprecierea Rusiei ca putere imperialistă şi reacţionară de către Marx. Evident, de aici rezulta şi caracterul<br />
anexării <strong>din</strong> 1812 8 . Karl Marx denunţa exploatarea Principatelor Dunărene, menţiona diversele planuri de anexare<br />
totală sau parţială a acestora şi considera momentul 1812 ca un act ilegal. Mai mult, la sfârşitul unuia <strong>din</strong> manus-<br />
1 ibidem, 545 - 546.<br />
2 ibidem, 673.<br />
3 van MEURS 1996, 264.<br />
4 Studii... 1963, 339 - 358.<br />
5 BRUHIS 1992, 94.<br />
6 Dicţionar…/ I 1962, 307 - 308.<br />
7 istoria României/III 1964, 611.<br />
8 van MEURS 1996, 271.<br />
– 1 –