Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
dialectico-materială a procesului social, înţeleasă de pe poziţiile partinităţii comuniste reprezintă temelia istorismului<br />
ştiinţific adevărat. Ideea principală a istorismului conform ideologiei marxiste este că procesul social<br />
reprezintă legitatea obiectivă, iar motorul progresului este lupta de clasă 1 .<br />
Cercetarea şi predarea istoriei în spiritul ideologiei comuniste presupunea nu doar tratarea problemelor de pe<br />
principiile marxism-leninismului, ci şi utilizarea unui stil şi limbaj ideologizat. Fiecare episod al istoriei trebuia<br />
formulat în termenii luptei de clasă, ai proletariatului şi imperialiştilor. Toţi aceşti termeni fiind deja definiţi de<br />
clasicii marxism leninismului, puţini istorici îndrăzneau să-i redefinească, ceea ce împiedica mult posibilitatea<br />
unui istoric de a exprima sau analiza o anumită problemă. 2<br />
Înaintând ca obiectiv final al evoluţiei istorice – comunismul, ştiinţa şi învăţământul istoric a devenit domeniul<br />
principal al frontului ideologic în ansamblu. Scopul acestora era de a forma la populaţie sovietică o concepţie<br />
marxist-leninistă, de a-i educa ca activi constructori ai comunismului şi patrioţi înfocaţi ai „patriei socialiste” 3 .<br />
Astfel, se preconiza de a crea un cetăţean sovietic tipic – “homo-sovieti<strong>cu</strong>s”. Prin urmare istoria pe lângă funcţiile<br />
sale politice avea şi continuă să aibă un rol educativ considerabil. Necesitatea de noi cadre istorice care total să<br />
corespundă cerinţelor noului regim, întru realizarea obiectivelor partidului, impunea necesitatea creării instituţiilor<br />
de învăţământ superior şi a fa<strong>cu</strong>ltăţilor de istorie unde să fie pregătiţi istorici conform cerinţelor partidului.<br />
Nu era îndeajuns “homo-sovieti<strong>cu</strong>s”, era nevoie de “histori<strong>cu</strong>s sovieti<strong>cu</strong>s”, de un om nou şi o istorie nouă. Astfel,<br />
s-a purces la un drum lung, dar care s-a soldat <strong>cu</strong> o victorie totală. S-a format o armată întreagă de istorici care au<br />
scris corespunzător gusturilor puterii. Obiectivele învăţământului istoric <strong>din</strong> RSSM adoptate la cele generale ale<br />
URSS erau următoarele:<br />
– Legitimarea regimului comunist <strong>din</strong> RSSM prin justificarea unor evenimente şi fapte (ale anilor 1812, 1940,<br />
1944, etc.)<br />
– Dezrădăcinarea ideii românismului <strong>din</strong> conştiinţa maselor prin instituţiile de învăţământ, literatură şi arta<br />
moldovenească şi rescrierea „istoriei poporului moldovenesc.”<br />
– Educarea unui patriotism sovietic prin susţinerea patriotismului local (moldovenesc), dar numai în cadrul<br />
principiului „prieteniei popoarelor” şi a acceptării rolului progresiv în istoria Moldovei al poporului rus.<br />
– Transformarea populaţiei care a fost sub o<strong>cu</strong>paţia „burghezo-fascistă” în adepţi fideli ai partidului comunist.<br />
– Rezolvarea definitivă a „problemei basarabene”.<br />
Fa<strong>cu</strong>ltăţile de Istorie a Universităţii de Stat <strong>din</strong> Chişinău şi a Institutului Pedagogic de Stat „Ion Creangă” au<br />
avut rolul decisiv în procesul de formare a specialiştilor istorici şi a cadrelor de partid <strong>din</strong> RSSM.<br />
Fa<strong>cu</strong>ltatea de istorie Universităţii de Stat <strong>din</strong> <strong>Moldova</strong> îşi începe activitatea <strong>din</strong> momentul inaugurării Universităţii.<br />
Iniţial, purta denumirea de Fa<strong>cu</strong>ltatea de Istorie şi Filologie. Responsabil de organizarea fa<strong>cu</strong>ltăţii şi<br />
asigurarea începutului studiilor la l octombrie 1946 a fost numit Ioachim Grosul 4 .<br />
Fa<strong>cu</strong>ltatea de Istorie şi Filologie avea în structura sa trei secţii; limba şi literatura moldovenească, limba şi<br />
literatura rusă, istoria. Secţia de istorie, la rândul său, avea la început două catedre: Catedra de Istorie a Popoarelor<br />
U.R.S.S. şi Catedra de Istorie Universală. Studiile se efectuau exclusiv în limba rusă. Pe par<strong>cu</strong>rsul anilor<br />
1946-1960 funcţia de decan al Fa<strong>cu</strong>ltăţii de Istorie şi Filologie au deţinut-o atât specialiştii istorici, cât şi filologi.<br />
Decani ai fa<strong>cu</strong>ltăţii au fost până la 1960: I. Grosul (1946-1948), M. Pustânikova (1948), A. Simonov (1948-1950),<br />
I. Varticean (1950), M. Muntean (1950), A. Malikov (1951), I. Meşceriuk (1952), B. Ardentov (1952-1953), A.<br />
Simonov (1953-1954), P. Mezenţev (1954), V. Senkevici (1954), I. Ra<strong>cu</strong>l (1954-1957), M. Muntean (1957-1960).<br />
Din 1960 şi până în 1970 decan al fa<strong>cu</strong>ltăţii a fost Afanasie Repida. 5<br />
În 1962, Fa<strong>cu</strong>ltatea de Istorie şi Filologie şi Fa<strong>cu</strong>ltatea de Drept se reorganizează în Fa<strong>cu</strong>ltatea de Istorie şi<br />
Drept <strong>cu</strong> două secţii – de istorie şi de drept, şi Fa<strong>cu</strong>ltatea de Filologie. În anul 1964 s-a luat hotărârea de a reorganiza<br />
fa<strong>cu</strong>ltatea. S-au constituit două fa<strong>cu</strong>ltăţi de sine stătătoare: Fa<strong>cu</strong>ltatea de Istorie şi Fa<strong>cu</strong>ltatea de Drept, în<br />
1 Ibidem, 75-85.<br />
2 WILHELMUS Petrus VAN Meurs 1996, 48.<br />
3 Osnovanye zadaci v izucenij istorij SSSR feodalinogo perioda, în “Voprocy istorii”, nr. 11, 1949, 3.<br />
4 Ibidem, 218.<br />
5 COZMA, 217.<br />
– 1 0 –