Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
campanii agricole, încasarea impozitelor, colectivizarea gospodăriilor ţărăneşti organizarea diverselor festivităţi<br />
de esenţă sovietică şi comunistă 1 .<br />
Politica de cadre în instituţiile <strong>cu</strong>ltural-educative tindea să formeze un „om nou” de intelectual, care să trateze<br />
<strong>cu</strong>ltura ca pe un domeniu or<strong>din</strong>ar al vieţii sociale, coordonată şi dirijată conform necesităţilor partidului. Dogmatismul<br />
reglementarea strictă a activităţii cadrelor de <strong>cu</strong>lturalizare, devotate <strong>cu</strong> trup şi suflet cauzei staliniste,<br />
idealurilor socialismului, au dus la consolidarea unei suprastructuri adecvate sistemului.<br />
Scopul suprem al noilor autorităţi, odată <strong>cu</strong> reîncorporarea Basarabie în componenţa Imperiului Sovietic devine<br />
soluţionarea definitivă a „problemei basarabene”. Realizarea acestui obiectiv includea toate metodele clasice şi<br />
moderne, fizice şi spirituale. Astfel, în plan economic se re<strong>cu</strong>rge la reorientarea şi subordonarea economiei ţinutului<br />
intereselor Uniunii Sovietice, în plan politic şi social se deschide procesul de transformare a majorităţii covârşitoare<br />
a populaţiei româneşti într-o minoritate în urma emigrării forţate peste Prut, a exterminării basarabenilor<br />
folosiţi drept ,,carne de tun” în operaţiunile militare ale Armatei Sovietice în cel de-al Doilea Război Mondial, a<br />
foametei organizate, a deportărilor : sau strămutării „benevole” a băştinaşilor, a colonizării permanente a ţinutului<br />
<strong>cu</strong> „specialişti” <strong>din</strong> diferite regiuni ale imperiului. Concomitent, în plan spiritual, se re<strong>cu</strong>rge la o activitate propagandistică<br />
intensă pentru a modifica radical conştiinţa naţională a românilor basarabeni în perioada întregirii<br />
neamului. Toate acestea şi-au găsit o asigurare şi justificare ideologică în activitatea instituţiilor <strong>cu</strong>ltural-educative.<br />
De aici şi axaltarea excesivă a elementului politic în activitatea lor. Parti<strong>cu</strong>larităţile conţinutului şi formelor<br />
activităţii <strong>cu</strong>ltural-educative au fost generate de realităţi obiective, care, potrivit propagandei bolşevice cauzate<br />
de „o<strong>cu</strong>parea temporară” a ţinutului, la început de „regimul o<strong>cu</strong>panţilor burghezo-moşiereşti ai României regale”,<br />
ulterior de „o<strong>cu</strong>panţii germano-români” 2 . Mai mult chiar, istoria plasa Basarabia pe o poziţie unică între celelalte<br />
teritorii reanexate recent de Uniunea Sovietică. Alcătuită în cea mai mare parte <strong>din</strong> teritorii răpite României în<br />
1940, RSS Moldovenească era singura republică sovietică ce rămânea încă un obiectiv potenţial al iredentismului<br />
străin. Semnare a Tratatului de pace de la Paris în 1947, prin care regimul prosovietic de la Bu<strong>cu</strong>reşti accepta încorporarea<br />
Basarabiei în imperiul de la Răsărit, nu avea să aducă liniştea noului stăpân, în acest context, investigaţiile<br />
recente vin să confirme acest fapt: „Rezistenţa deosebită la asimilare a ţăranilor basarabeni a fă<strong>cu</strong>t ca românii<br />
<strong>din</strong> RSS Moldovenească – lo<strong>cu</strong>ind în cea mai mare parte la sate – să fie printre etniile <strong>din</strong> imperiul sovietic, care<br />
au provocat cele mai multe difi<strong>cu</strong>ltăţi regimului de la Moscova” 3 .<br />
De aceea, activitatea ideologică a partidului va fi însoţită de aplicarea unor metode violente, de deportări şi exterminare<br />
a celor mai conştiente pături ale populaţiei republicii. Majoritatea celor condamnaţi şi represaţi în primii ani<br />
postbelici erau învinuiţi de „naţionalism’’, adeziune la diferite partide „burghezo-naţionaliste” 4 . Pe lângă cauzele de<br />
or<strong>din</strong> ideologic şi geopolitic, care au determinat conţinutul activităţii propagandistice, trebuie luate în considerare şi<br />
următoarele aspecte: era necesar să se şteargă <strong>din</strong> memoria basarabenilor urmele criminale lăsate de regimul sovietic<br />
în perioada primei o<strong>cu</strong>paţii <strong>din</strong> anii 1940-1941 (atrocităţile şi crimele comise faţă de acei care nu manifestau loialitate<br />
puterii sovietice, dezgroparea de către autorităţile româneşti a mormintelor jertfelor terorii staliniste în Chişinău<br />
şi alte localităţi ale ţinutului, deportările de la 13 iunie 1941, distrugerea obiectivelor economice şi de menire social<strong>cu</strong>lturală<br />
de către geniştii sovietici în timpul retragerii Armatei Roşii de pe teritoriul Basarabiei în iulie 1941 etc.).<br />
În aceste condiţii întreaga activitate <strong>cu</strong>ltural-educativă avea drept obiectiv frustrarea românilor basarabeni,<br />
deveniţi oficial moldoveni, de ideile renaşterii naţionale şi unităţii de neam. Noile autorităţi au re<strong>cu</strong>rs la o revizuire<br />
totală a valorilor spirituale şi naţionale. Prin politica de la centru s-a impus şi s-a organizat o adevărată isterie<br />
românofobă. Participarea României alături de Germania în războiul contra Uniunii Sovietice pentru redobândirea<br />
Basarabiei şi reîntregirea neamului românesc şi, mai ales, în campania militară de peste Nistru în adân<strong>cu</strong>l teritoriului<br />
sovietic au fost vehi<strong>cu</strong>late de propaganda oficială în scopul <strong>cu</strong>ltivării urii faţă de românii de peste Prut.<br />
Românofobia a devenit doctrina ideologiei de stat şi o idee obsedantă a întregului sistem de instruire şi educaţie,<br />
având drept chintesenţă sloganul „naţionaliştii moldo-români sunt duşmanii de moarte şi călăii poporului moldovenesc,<br />
trădătorii intereselor lui naţionale” 5 . Ea a început să fie <strong>cu</strong>ltivată odată <strong>cu</strong> reinsaturarea regimului sovietic<br />
1 Ibidem, inv. 3, d. 228, p. 57; d. 245, p. 90; inv. 4, d. 309, p. 62, 64<br />
2 Moldavskaja S.S.R. v Velikoy..., p. 405; Kulitura Moldavyj za godî Sovetskoy vlasty..., p.147,221, 230, 246, 248..<br />
3 Ion Constantin, op. cit., p. 32-33<br />
4 „Cugetul”, 1993, nr. 3-4, p. 51.<br />
5 Kulitura Kulitura Moldavyj za godî Sovetskoy vlasty vlasty.., p. 113-115, 148-149.<br />
– 1 –