Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Soroca 1 – unica instituţie de profil <strong>din</strong> republică. Însă, în virtutea cauzelor de or<strong>din</strong> obiectiv şi a unor împrejurări,<br />
suscitate atât de secetă, cât şi de foametea organizată, instituţia nu reuşea să realizeze planul de admitere al<br />
studenţilor şi implicit de pregătire a specialiştilor 2 . Astfel, primele patru promoţii (1947-1950) numărau 140 de<br />
absolvenţi, <strong>din</strong>tre care doar 75 de români 3 . E în afara oricăror îndoieli că acest număr neînsemnat de absolvenţi era<br />
insuficient pentru a completa <strong>cu</strong> cadre reţeaua crescândă de cluburi şi biblioteci <strong>din</strong> republică. Problema pregătirii<br />
cadrelor <strong>cu</strong> studii speciale a rămas în fond nesoluţionată. Deşi datele statistice indică unele schimbări de ansamblu,<br />
totuşi, nivelul de studii şi profesional al cadrelor rămânea în urmă <strong>cu</strong> mult faţă de alte categorii de specialişti<br />
<strong>din</strong> economia naţională a republicii. Spre exemplu, la sfârşitul anului 1950 <strong>din</strong> 2470 de lucrători ai sistemului,<br />
cota cadrelor <strong>cu</strong> studii primare şi medii incomplete constituia 77%, <strong>cu</strong> studii medii şi superioare numai 23%,<br />
inclusiv <strong>cu</strong> studii speciale de bibliotecar şi speciale de luminare <strong>cu</strong>lturală, corespunzător, doar 3,3% şi 1,3% 4 . O<br />
atare stare de lucruri avea loc pe fundalul succeselor imaginare <strong>din</strong> domeniul învăţământului public al republicii,<br />
al vastelor măsuri întreprinse de organele de partid şi sovietice, care în aparenţă trebuiau să contribuie la creşterea<br />
potenţialului de cadre pentru instituţiile <strong>cu</strong>ltural-educative. În realitate, <strong>cu</strong> cât era mai jos nivelul de studii, de<br />
<strong>cu</strong>ltură generală, <strong>cu</strong> atât mai uşor erau manipulate direcţiile şi conţinutul activităţii lucrătorilor. Formele de bază<br />
în pregătirea şi reciclarea cadrelor au devenit, în aceste împrejurări, <strong>cu</strong>rsurile de calificare, seminarele şi consfătuirile.<br />
Pregătirea cadrelor pentru instituţiile <strong>cu</strong>ltural-educative, în condiţiile ideologizării excesive a întregului<br />
sistem social, se limita la însuşirea dogmelor „Cursului s<strong>cu</strong>rt al istoriei P.C. (b) <strong>din</strong> toată Uniunea”, la studierea<br />
„biografiilor conducătorilor” şi hotărârilor partidului în domeniul <strong>cu</strong>lturii, artei, literaturii şi muncii ideologice 5 .<br />
Activitatea lor ulterioară era orientată şi dirijată prin publicaţii speciale, planuri, instrucţiuni, buletine informative,<br />
indicaţii şi recomandări metodice, minuţios elaborate 6 , prin intermediul cărora se impunea un anumit conţinut al<br />
lucrului <strong>cu</strong>ltural-educativ, care să satisfacă perfect intenţiile autorităţilor de a educa astfel o generaţie „nouă” de<br />
oameni. Exe<strong>cu</strong>tarea întocmai a acestora era un criteriu esenţial în aprecierea calificării profesioniste.<br />
Un interes aparte prezintă componenţa naţională a cadrelor de <strong>cu</strong>lturalizare. Deşi oficial necesitatea promovării<br />
acestora se declara, în realitate situaţia era <strong>cu</strong> totul de altă natură. Din contra, se atestă o descreştere considerabilă<br />
a ponderiii românilor in răndurile lucrătorilor <strong>din</strong> domeniul <strong>cu</strong>lturii. Astfel, dacă în anul 1947 se numărau<br />
1045 români <strong>din</strong> 1841 lucrători, deja în anul 1949, în pofida unui spor general, numărul lor s-a redus la 1024 <strong>din</strong><br />
2 245 7 . Ei nu constituiau nici 50%. O situaţie şi mai alarmantă se înregistra, în special, în veriga superioară de conducere<br />
a sistemului. Spre exemplu, în anul 1949 <strong>din</strong> 67 de şefi de direcţii raionale şi orăşeneşti de <strong>cu</strong>ltură numai<br />
16 erau români 8 , majoritatea cadrelor fiind aduse <strong>din</strong> afara republicii. Nebăştinaşii au o<strong>cu</strong>pat majoritatea absolută<br />
a funcţiilor şi în aparatul de conducere al Comitetului pentru afacerile instituţiilor <strong>cu</strong>ltural-educative <strong>din</strong> cadrul<br />
Consiliului de Miniştri al RSSM. Educaţi în spiritul şovinismului velicorus, refractari la tot ce ţinea de specifi<strong>cu</strong>l<br />
ţinutului, de <strong>cu</strong>ltura populaţiei autohtone, de limba română şi istoria naţională, aceştia erau, de regulă, „specialişti<br />
în materie de rusificare. În calitate de mesageri ai centrului imperial, ei aveau drept obiectiv impunerea unui sistem<br />
şi conţinut al educaţiei extraşcolare ce urma să conducă la dispariţia treptată şi metodică a parti<strong>cu</strong>larităţilor naţionale<br />
<strong>din</strong> activitatea instituţiilor <strong>cu</strong>ltural-educative, stabilirea tradiţiilor şi obiceiurilor de import, în ultimă instanţă,<br />
la deznaţionalizarea şi rusificarea populaţiei băştinaşe.<br />
Dependenţa administrativă, materială şi disciplinară de organele de partid sovietice a fă<strong>cu</strong>t, în cele <strong>din</strong> urmă,<br />
<strong>din</strong> cadrele de <strong>cu</strong>lturalizare nişte funcţionari ideologici. De altfel, cadrele instituţiilor <strong>cu</strong>ltural-educative s-au dovedit<br />
a fi mai apte de propagandă decât capabile a fi la înălţimea exigenţelor profesionale. Do<strong>cu</strong>mentele depistate<br />
în arhive, atestă faptul că majoritatea absolută a lucrătorilor <strong>din</strong> sistemul luminării <strong>cu</strong>lturale a fost antrenată în calitate<br />
de împuterniciţi la organizarea diferitelor campanii politico-gospodăreşti: alegeri în sovietele de diferit nivel<br />
1 Kulitura Moldavyj za godî Sovetskoy vlasty..., p. 118; Hronologyceskoe sobranie zakonov Moldavskoi SSR Ukazov Prezidiuma Verhov-<br />
nogo Soveta i postonovlenyj pravitelistva Moldavskoi S.S.R., A.N. a R.M., f. 3026, inv. 5, d. 503, p. 47<br />
2 Ibidem, d. 37, p. 98; f. 3026, inv. l, d. 109, p. 120; d. 188, p. 225; A.O.S.P. a R.M., f. 51, inv. 5, d. 503, p. 47.<br />
Ibidem, d. 37, p. 98; f. 3026, inv. l, d. 109, p. 120; d. 188, p. 225; A.O.S.P. a R.M., f. 51, inv. 5, d. 503, p. 47.<br />
3 Ibidem, inv. 9, d. 320, p. 85; d. 325, p. 125; A,N. a R.M., f. 3026, inv. l, d. 149, p. 120.<br />
Ibidem, inv. 9, d. 320, p. 85; d. 325, p. 125; A,N. a R.M., f. 3026, inv. l, d. 149, p. 120.<br />
4 Ibidem, Ibidem, d. 188, p. 97<br />
5 Ibidem, d. 56, p. 27-29; 32-33; „Sovetskaja Moldavja”, 3 octjabrja 1945<br />
6 A.N. a R.M., f. 3026, inv. l, d. 59, p. 208, 224; f. 3203, inv. l, d. 2, p. 1-151; d. 3, p. 1-85; f. 2937, inv. l, d. 22, p. 21; f. 2848, inv. 2, d. 119,<br />
p. 92; A.O.S.P. a M., f. 51, inv. 5, d.503, p. 9.<br />
7 Ibidem, d. 495, p. 7; inv. 8, d. 393, p. 5-6; d. 320, p. 45, 83; d. 325, p. 125; d. 326, p. 33.<br />
8 Ibidem, Ibidem, d. 393, p. 24-25.<br />
– 1 1 –