Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
jud. Soroca. În 1883 este admis la fa<strong>cu</strong>ltatea de Fizică şi Matematică a Universităţii <strong>din</strong> Odessa. În 1888 va intra<br />
la Fa<strong>cu</strong>ltatea de Medicină <strong>din</strong> Harkov. La 4 noiembrie a obţinut titlul de medic de zemstvă. De la 17 aprilie 1899<br />
A. Koţovski a fost numit şef al Clinicii Costiujeni.S-a evidenţiat prin faptul că a propus ca terapie pentru bolnavi<br />
– munca. Din 1920 va practica medicina parti<strong>cu</strong>lară .<br />
L. Tarasevici s-a năs<strong>cu</strong>t la Tiraspol, a studiat la Chişinău, va fi student al Fa<strong>cu</strong>ltăţii de Fizică şi Matematică<br />
<strong>din</strong> Odessa. L. Tarasevici va absolvi Fa<strong>cu</strong>ltatea de Medicină la Paris, continuându-şi activitatea în Laboratorul<br />
Microbiologic al Institutului „L. Pasteur”.<br />
C. Şerbanschii a studiat la Academia Militar-Medicală <strong>din</strong> Petersburg, a fost medic ginecolog. C. Scrobanschii,<br />
la fel, a fost medic-ginecolog, savant <strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>t nu doar în Basarabia, ci şi peste hotare. Sau dr. S. Rozenberg <strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>t<br />
ca medi<strong>cu</strong>l Ambulatorului antiveneric <strong>din</strong> Chişinău a fost şi medic se<strong>cu</strong>ndar la Spitalul Central Specalizat<br />
la Viena şi Paris. În perioada interbelică, în Basarabia s-a evidenţiat dr. I. Cornea, care s-a preo<strong>cu</strong>pat de „boli<br />
interne”, plămâni, inimă şi nutriţie. Medi<strong>cu</strong>l şi-a editat monografia Tuber<strong>cu</strong>loza în Basarabia şi Chişinău. Aceştia<br />
sunt doar unii medici <strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>ţi nu doar în Basarabia, ci şi peste hotare.<br />
Este necesar să vorbim şi despre dezvoltarea radiologiei, ca parte componentă a Serviciilor de diagnostic, tratament<br />
şi profilaxie. Utilizarea razelor Röntgen în Basarabia datează <strong>din</strong> 1912, ţinutul având nevoie de 17 ani pentru<br />
a se încadra în sistemul radiologic al Statului Român. În anul 1944 acest serviciu a fost distrus.<br />
Inspectoratul general sanitar de radiologie, medi<strong>cu</strong>l primar radiolog S. Sfinţes<strong>cu</strong>, a scris că „până la 1920 în<br />
Basarabia mai existau aparate radiologice în oraşele Bălţi, Cetatea Albă, Chişinău, Hotin, Ismail şi Cernăuţi” 1 .<br />
În 1923-1924 la Chişinău au fost aduse 2 aparate pentru terapia <strong>cu</strong> radiaţii ionozate a maladiilor provocate de<br />
ciupercă sau de alte maladii de piele. În 1928, la Chişinău existau deja patru cabinete de radiodiagnostic. Până<br />
în 1925 nu existau posturi de medici radiologi oficiali. În 1935 în Basarabia erau zece aparate Röntgen, în 1940<br />
deja 25, majoritatea erau utilizate de medicii parti<strong>cu</strong>lari 2 . Din cei 20 medici, proprietari de aparate Röntgen 3 erau<br />
oficial radiologi, ceilalţi nu aveau pregătire specială.<br />
Ministerul Sănătăţii a organizat în martie şi decembrie 1924, la Fa<strong>cu</strong>ltatea de Medicină <strong>din</strong> Cluj, sub conducerea<br />
prof. D. Neagu, <strong>cu</strong>rsuri de tehnică radiologică. Până în anul 1945 au fost pregătiţi aproape 100 medici radiologi.<br />
În 1924 a fost fondată „Societatea de Radiologie şi Electrologie Medicală <strong>din</strong> Bu<strong>cu</strong>reşti”. Această Societate<br />
a organizat la Chişinău, la 7-8 octombrie 1928, al II-lea Congres profesional al Asociaţiei Generale a Medicilor<br />
Români. Aceasta era în general organizarea sanitară a Statului Român în perioada interbelică.<br />
În concluzie, am putea spune că conducerea s-a preo<strong>cu</strong>pat de organizarea sanitară a Statului Român, în special<br />
a Basarabiei. Acest fapt este confirmat de adoptarea unui şir de legi şi implementarea lor în viaţă; organizarea <strong>cu</strong>rsurilor<br />
de specializare pentru medici; deschiderea noilor spitale. A fost reorganizat învăţământul medical, deschise<br />
fa<strong>cu</strong>ltăţi de farmacie la Bu<strong>cu</strong>reşti şi Cluj.<br />
În această perioadă în Basarabia au fost deschise spitale de stat şi parti<strong>cu</strong>lare. Medicii basarabeni au aderat la<br />
societăţile ştiinţifice şi au participat la <strong>cu</strong>rsurile de perfecţionare. Deci, în perioada interbelică, sistemul sanitar<br />
al Statului român a progresat, fiind adoptate noi metode de lucru, fiind modificat învăţământul medical. Au fost<br />
deschise noi instituţii pentru cercetare şi luptă împotriva bolilor răspândite.<br />
Bibliografie<br />
AGRIGOROAIEI, I., Gh. PALADE, 1993. Basarabia în cadrul României întregite, 1918-1940, Chişinău.<br />
BERCUŞ, C., 1981. Pagini <strong>din</strong> tre<strong>cu</strong>tul medicinii româneşti, Bu<strong>cu</strong>reşti.<br />
BOLDUR, A., 1992. istoria Basarabiei, Bu<strong>cu</strong>reşti.<br />
BOLOGA, V., 1972. istoria medicinii româneşti, Bu<strong>cu</strong>reşti.<br />
BORDEA, I., 1924. Serviciul sanitar al României, Bu<strong>cu</strong>reşti.<br />
CAZACU, P., 1928. Zece ani de la unire. <strong>Moldova</strong> <strong>din</strong>tre Prut şi nistru, Chişinău.<br />
COPANSCHII, I., 1994. djoint v Basarabij, Chişinău.<br />
CORNEA, I., 1933. Tuber<strong>cu</strong>loza în Basarabia şi Chişinău, Chişinău.<br />
DUŢESCU, B., 1972. istoria medicinii române, Bu<strong>cu</strong>reşti.<br />
1 ROŞCA, 1998, 9.<br />
2 Ibidem, Ibidem, 11.<br />
– 1 –