Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
olul Şı lo<strong>cu</strong>l mınorıtăŢılor sau etnıce În statele naŢıonale<br />
– 1 –<br />
Oxana şAlARI<br />
Universitatea de Stat <strong>din</strong> Chişinău<br />
În conformitate <strong>cu</strong> standardele europene şi internaţionale actuale, minorităţile etnice constituie o parte integrantă<br />
şi organică a societăţilor statelor de reşe<strong>din</strong>ţă şi naţiunilor. Acest principiu este consacrat în do<strong>cu</strong>mentele<br />
referitoare la minorităţi adoptate în cadrul Naţiunilor Unite. În acest context, Declaraţia naţiunilor unite <strong>cu</strong> privire<br />
la Drepturile persoanelor care aparţin minorităţilor naţionale sau etnice, religioase sau lingvistice (Rezoluţia<br />
47/135 a Asambleei Generale a Naţiunilor Unite, adoptată la 18 decembrie 1992) are ca scop suprem realizarea<br />
şi promovarea constantă a drepturilor persoanelor care aparţin minorităţilor naţionale sau etnice, religioase sau<br />
lingvistice, ca parte integrantă a dezvoltării societăţii ca un tot unitar şi în cadrul democratic bazat pe lege 1 .<br />
Un alt do<strong>cu</strong>ment al Naţiunilor Unite, Rezoluţia 49/192 a Asambleei Generale (adoptată la 23 decembrie 1994)<br />
<strong>cu</strong> privire la promovarea efectivă a declaraţiei <strong>cu</strong> privire la Drepturile persoanelor care aparţin minorităţilor naţionale<br />
sau etnice, religioase sau lingvistice îndeamnă statele şi comunitatea internaţională să promoveze şi să<br />
protejeze drepturile acestor persoane, inclusiv prin facilitarea participării lor depline în toate aspectele vieţii<br />
politice, economice, sociale, religioase şi <strong>cu</strong>lturale şi în progresul economic şi dezvoltarea ţării lor 2 . Acest pasaj<br />
promovează integrarea minorităţilor în cadrul societăţii statului de reşe<strong>din</strong>ţă în toate dimensiunile lui.<br />
În sistemul O.S.C.E., Harta de la Paris pentru o nouă europă, în capitolul <strong>cu</strong> privire la Dimensiunea Umană<br />
(paragraful 3), explică decizia statelor membre ale O.S.C.E. de a în<strong>cu</strong>raja contribuţia valorică a minorităţilor<br />
naţionale la viaţa societăţilor noastre ... 3 Un alt do<strong>cu</strong>ment, Raportul experţilor O.S.C.e. <strong>cu</strong> privire la problemele<br />
minorităţilor naţionale, adoptat la 19 iulie 1991 în Geneva, prevede în paragraful 6 al Secţiunii I că minorităţile<br />
naţionale sunt parte integrantă a statului în care ei lo<strong>cu</strong>iesc şi constituie un factor de îmbogăţire a statului şi<br />
societăţii respective 4 .<br />
Un pasaj identic apare în paragraful patru al Preambulei Instrumentului de Iniţiativă Central European pentru<br />
protecţia minorităţilor naţionale (adoptat la 19 noiembrie 1994 în Turin) 5 . De asemenea, articolul 1, paragraful 1 al<br />
aceluiaşi do<strong>cu</strong>ment expune că Statele re<strong>cu</strong>nosc existenţa minorităţilor naţionale ca atare, considerându-le parte<br />
integrantă a societăţii în care lo<strong>cu</strong>iesc, şi le garantează condiţiile necesare pentru promovarea identităţii lor 6 .<br />
Faptul că minoritatea naţională este parte integrantă a societăţii statului de cetăţenie este, de asemenea, exprimată<br />
prin protecţia foarte obiectivă a minorităţilor naţionale: de a păstra identitatea minorităţilor <strong>din</strong> punctele de<br />
vedere <strong>cu</strong>ltural, lingvistic, religios; de a acomoda minoritatea şi majoritatea în cadrul societăţii statului de provenienţă,<br />
ai cărui cetăţeni sunt persoane care aparţin ambelor categorii. Astfel, ambele subiecte – statul de reşe<strong>din</strong>ţă<br />
şi minorităţile – beneficiază de specifi<strong>cu</strong>l de identitate a celor <strong>din</strong> urmă, reciproc dezvoltând diversitatea.<br />
Cu alte <strong>cu</strong>vinte, existenţa unui numitor comun între minoritate şi majoritate dă posibilitate minorităţii naţionale<br />
să fie parte integrantă a societăţii statului de reşe<strong>din</strong>ţă. Acest numitor comun poate fi definit de doi factori:<br />
primul este legătura juridică de cetăţenie pe care membrii minoritari o posedă în relaţie <strong>cu</strong> statul în care lo<strong>cu</strong>iesc,<br />
împreună <strong>cu</strong> cetăţenii care aparţin majorităţii sau altor minorităţi naţionale; al doilea este dimensiunea socială şi<br />
economică a societăţii statului de provenienţă, divizată şi suportată în mod natural de toţi membrii acelei societăţi,<br />
indiferent de apartenenţa la majoritate sau minoritate.<br />
Este important de a păstra acest numitor comun în scopul menţinerii armoniei <strong>din</strong>tre majoritate şi minoritate şi<br />
coeziunea socială a societăţii statului de reşe<strong>din</strong>ţă şi naţiunii. Din perspectiva relaţiei de cetăţenie care reprezintă<br />
dimensiunea politică (şi juridică) a numitorului comun, principiul că minoritatea naţională este parte integrantă<br />
a societăţii statului de reşe<strong>din</strong>ţă şi naţiunii este exprimat de regula că toţi cetăţenii pot participa la procesul de<br />
luare a deciziilor prin exercitarea drepturilor lor politice garantate de Constituţie, indiferent de apartenenţa la<br />
1 Adrian Năstase, Drepturile persoanelor aparţinând minorităţilor naţionale, Vol. 2, Reglementări în dreptul intern al unor state europene,<br />
Editura R. A. Monitorul Oficial, 1998, 196.<br />
2 ibidem, 201.<br />
3 ibidem, 522.<br />
4 ibidem, 532.<br />
5 ibidem, 792.<br />
6 ibidem, 793.<br />
Analele ANTIM. Revistă de istorie, 8, 2008, p. 143-144