Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Militantul pentru idealurile naţionale ale românilor transilvăneni, confruntat <strong>cu</strong> adversitatea stărilor privilegiate,<br />
<strong>cu</strong> intrigile urzite de către nobilimea dominatoare pe lângă Curtea de la Viena şi etichetat de Maria Tereza<br />
drept rebel, este chemat, prin or<strong>din</strong>ul imperial nr. 488 <strong>din</strong> 15 iunie 1744, în capitala imperiului, să dea seama de<br />
faptele sale. Conştient de viitorul ce i se pregăteşte, în sinodul ţinut la Blaj în 1744, în preajma plecării la Viena,<br />
face o largă consultare populară a demersurilor sale, invitând la adunare nu numai clerici, dar şi mireni, inclusiv<br />
ţărani uniţi şi neuniţi.<br />
Este anchetat de Curtea imperială şi i se impune exilul la Roma, unde pleacă în decembrie 1744 1 . A îndurat<br />
supliciul exilului 24 de ani, abdicând în 1751 <strong>din</strong> episcopat, constrâns la acest gest de împărăteasa Maria Tereza şi<br />
de papa Benedict XIV. A continuat însă să trimită memorii oficialităţilor, în care apăra <strong>cu</strong> fermitate nobila cauză a<br />
românilor transilvăneni, pre<strong>cu</strong>m şi numeroase scrisori de îmbărbătare colaboratorilor săi <strong>din</strong> ţară. În 1764, îi scria<br />
notarului soborului astfel: ,,să deschideţi ochii şi să înălţaţi <strong>cu</strong>vântul, să lăpădaţi toată frica pentru dreptate” 2 .<br />
Oponenţii săi îl considerau ,,un neintegrat, unul care dorea să revoluţioneze şi să răstoarne or<strong>din</strong>ea stabilită de<br />
secole în Transilvania” 3 .<br />
La Roma, Inochentie Mi<strong>cu</strong> a lo<strong>cu</strong>it în mănăstirea ucrainienilor ,Madonna del Pascolo (Maica Domnului a<br />
Păşunii). În 1765 se mută, <strong>cu</strong> un nepot al său, într-un apartament modest <strong>cu</strong> două camere, în casa lui G. Pacciuchelli<br />
pe Via San Lorenzo in Panisperna (azi Via Panisperna) la nr. 444, care astăzi nu mai există. Bolnav, ostenit<br />
şi dezamăgit, îşi redactează testamentul în 22 august 1768, în care, pe lângă problemele materiale, se referă şi la<br />
cele spirituale: ,,cere iertare de la Dumnezeu pentru greşelile comise, îşi încre<strong>din</strong>ţează sufletul Creatorului, Domnului<br />
isus Hristos şi Maicii Sfinte, îşi reafirmă ataşamentul faţă de Biserica Romei şi de unirea <strong>cu</strong> aceasta” 4 . În<br />
ultimele sale zile de viaţă, întrebat de un interlo<strong>cu</strong>tor <strong>cu</strong>m se simte departe de ţară, episcopul-martir i-a răspuns:<br />
,,Trupul meu în Roma, inima mea e la ţară, sufletul meu e la Dumnezeu” 5 .<br />
Moare la Roma, la 22 septembrie 1768.<br />
Episcopul Inochentie Mi<strong>cu</strong>-Klein a fost coborât în cripta mănăstirii ucrainienilor de la ,,madonna del Pascolo”,<br />
apoi osemintele sale au fost depuse la 30 iulie 1997 de clerici ai Bisericii Greco-Catolice în biserica ,,San<br />
Niceta di Remesiana” a Colegiului Pontifical ,,Pio Romeno” al studenţilor români <strong>din</strong> Roma. Ulterior, sicriul <strong>cu</strong><br />
osemintele episcopului-martir al neamului românesc a plecat spre patrie la 1 august 1997, convoiul de maşini fiind<br />
întâmpinat la Blaj de ierarhi ai Bisericii Greco-Catolice, în frunte <strong>cu</strong> i.P.S. Mitropolit lucian Mureşan, i.P.S.<br />
Arhiepiscop George Guţiu, P.S. Virgil Bercea, însoţiţi de clerici, studenţi şi cre<strong>din</strong>cioşi. În 19 octombrie 1997,<br />
sicriul venerabilului episcop a fost depus în Catedrala Mitropolitană a Blajului, ctitorită de el, în cripta <strong>din</strong> dreapta<br />
presbiteriului 6 .<br />
Personalitatea prodigioasă a episcopului Inochentie Mi<strong>cu</strong>-Klein a captat interesul istoricilor, înalţilor ierarhi,<br />
oamenilor de litere şi artiştilor plastici.<br />
episcopul ioan inochentie mi<strong>cu</strong>-Klein, promovând Unirea, a pus-o în slujba emancipării poporului român.<br />
În conceptul de naţiune, Inochentie Mi<strong>cu</strong> a <strong>cu</strong>prins întreg poporul român. A luptat pentru realizarea programului<br />
său politic <strong>cu</strong> demnitate şi argumente logice de or<strong>din</strong> istoric, filologic şi demografic. Impetuosul episcop a<br />
fă<strong>cu</strong>t saltul de la privilegiile preoţimii unite, la drepturile naţiunii. Este primul cărturar care a transformat romanitatea<br />
în armă de luptă politică.<br />
Inochentie Mi<strong>cu</strong>-Klein a fost purtătorul năzuinţelor întregului său popor.<br />
Pe temeliile aşezate de el, se va ridica şcoala Ardeleană 7 , mişcarea ideologică şi <strong>cu</strong>lturală <strong>cu</strong> caracter iluminist<br />
a intelectualităţii româneşti <strong>din</strong> Transilvania de la sfârşitul secolului al XVIII-lea şi începutul secolului al XIXlea,<br />
ai cărei principali reprezentanţi au fost: Samuil mi<strong>cu</strong>, Gheorghe şincai, Petru maior, ioan Budai-deleanu,<br />
ioan molnar – Piuariu.<br />
1 EDROIU 2000, 82-86.<br />
2 LASCU 2000, 42-46.<br />
3 MOLDOVAN 2000, 48.<br />
4 DĂNILĂ 2000a, 149-160.<br />
5 ŞTIRBAN 2000, 93.<br />
6 DĂNILĂ 2000b, 153.<br />
7 PRODAN 1964, 492-514.<br />
– 1 –