Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Cât priveşte St. Leszczynski, dat fiind faptul că el era exponentul unor interese care nu coincideau <strong>cu</strong> cele ale<br />
românilor, inclusiv era adeptul unor alianţe <strong>cu</strong> Imperiul Otoman şi <strong>cu</strong> regele suedez împotriva Rusiei pentru a<br />
reo<strong>cu</strong>pa tronul Poloniei, cronicarii nu au manifestat nicio simpatie faţă de el. El este blamat pentru că dorea „să<br />
dobândească scaunul crăiei leşeşti <strong>cu</strong> vărsare de sânge creştinesc” 1 . Axinte Uricariul chiar susţine măsurile de<br />
reprimare a abuzurilor oştenilor polonezi, ordonate de Nicolae Mavrocordat. Tot el îi atribuie şi „nere<strong>cu</strong>noştinţa”<br />
faţă de N. Mavrocordat2 , deoarece, deşi Leszczynski i-a promis domnitorului român că „nu-i va uita prieteşugul<br />
niciodată”, nu se va ţine de <strong>cu</strong>vânt, ci, <strong>din</strong> contră, „s-au <strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>t a nu fi voitoru de bine” 3 , dovadă fiind transformarea<br />
de către turci a Hotinului în raia turcească, la care şi-a adus aportul şi St. Lescszynski4 . Autorul Cronicii<br />
Ghi<strong>cu</strong>leştilor îl condamnă, de asemenea, pentru că a avut intenţia „să intre <strong>cu</strong> forţa în patria sa <strong>cu</strong> oşti turceşti şi<br />
tătăreşti şi să dobândească regatul Ţării Leşeşti <strong>cu</strong> vărsare de sânge creştin” 5 .<br />
Mult mai obiectiv este privită o altă personalitate poloneză – craiul August II. Ion Ne<strong>cu</strong>lce va descrie tentativa<br />
lui August II de a introduce în stat un regim absolutist, „începând să strice volnicia leşilor, prin constrângerea<br />
libertăţilor” 6 . Este criticat de Ion Ne<strong>cu</strong>lce, pentru că alegea în anturajul său oameni incapabili de a conduce, după<br />
criteriul frumuseţii şi amabilităţii soţiilor acestora, de exemplu cazul lui Lubomirski7 , care şi-a datorat hătmănia<br />
soţiei sale. Din cauza acestor slăbiciuni nobilii polonezi doreau să „se mântuiască de dânsul, căindu-se că n-au pus<br />
pe un fecior al lui Sobieski” 8 crai. Pentru a-l îndrepta pe calea cea dreaptă, ei îl vor determina să declare război lui<br />
Carol XII sub pretextul de a recâştiga Riga, „că-i a lor de moşie” 9 .<br />
Totuşi, August II a avut alături şi oameni <strong>cu</strong> mintea luminată, <strong>cu</strong>m era Adam Siniawski, pe care regele l-a numit<br />
mare hatman al Coroanei. Acesta fiind „om mic de stat(ură)”, în schimb era, conform caracterizării lui I. Ne<strong>cu</strong>lce,<br />
„întreg la minte, <strong>cu</strong> dreptate craiului şi învăţat foarte şi om dumnedzăiesc şi la străini milostiv” 10 . Cronicarii români<br />
au <strong>cu</strong>nos<strong>cu</strong>t bine organizarea şi criteriile de activitate ale sistemului politico-instituţional al Republicii Nobiliare<br />
Poloneze (Rzeczpospolita). Axinte Uricariul descrie pe larg ritualul încoronării regilor Poloniei, afirmând că<br />
este de folos să <strong>cu</strong>noaştem unele lucruri „a crailor leşăşti <strong>cu</strong> care se megieşadză ţara noastră” 11 . Cel mai mult l-a<br />
impresionat pe acest cronicar modalitatea de desemnare a comandanţilor armatei poloneze: a marelui hatman al<br />
Coroanei şi a hatmanului de câmp, care, după „pravila lor… să merge pre rău <strong>din</strong> stăpân mic la mai mare” 12 .<br />
În alegerea noului crai deseori lipsea consensul în alegerea persoanei potrivite. Aceasta se datora faptului că<br />
o mare parte a nobilimii poloneze opta pentru alegerea unui principe străin la tronul ţării şi nu a unor principi pământeni.<br />
Astfel, se ajungea la grave tulburări în ţară, <strong>cu</strong>m a fost în cazul încoronării lui August II şi a lui Stanislaw<br />
Lescszynski13 .<br />
Nicolae Muste considera un avantaj al sistemului politico-instituţional polonez limitarea prerogativelor puterii<br />
centrale în favoarea nobilimii, comparând această prevedere <strong>cu</strong> privilegiile acordate de Dimitrie Cantemir boierimii<br />
moldoveneşti în 1711: „Pre<strong>cu</strong>m este în ţeara leşească, volnic cine <strong>cu</strong> ci va avea” 14 . Mult mai pe larg descrie<br />
instituţiile şi viaţa politică <strong>din</strong> regat I. Ne<strong>cu</strong>lce, deoarece, aflându-se în Polonia, a fost martor o<strong>cu</strong>lar al luptelor<br />
politice împotriva lui August II, <strong>din</strong> care cronicarul a reţinut că, pentru unele „inovaţii” dăunătoare sistemului,<br />
care încercau să schimbe „obiceaile vechi”, se pedepsea crunt15 . I. Ne<strong>cu</strong>lce se adresează moldovenilor, „sfetnici la<br />
domni şi faceţi obiceiuri care n-au mai fost în ţara noastră a Moldovei”, „să vă aduceţi aminte ce tind acest pontu<br />
de asupra, să vedeţi ce au păţit atunce acei hatmani pentru obiceaiuri nouă ce începu-s-a face în Ţara Leşească” 16 .<br />
1 URICARIUL, 147.<br />
2 Ibidem, 148.<br />
3 Ibidem, 148.<br />
4 NECULCE, 1990, 412.<br />
5 CRONICA GHICULEŞTILOR, 167<br />
6 NECULCE 1990, 348.<br />
7 Ibidem, 348.<br />
8 Ibidem, 348.<br />
9 Ibidem, 349.<br />
10 Ibidem, 349.<br />
11 URICARIUL, 148.<br />
12 Ibidem, 359. Pentru detalii a se vedea CIOBANU 1996, 6.<br />
13 URICARIUL, 152; NECULCE 1990, 349, 364.<br />
14 MUSTE N. 1874, 47.<br />
15 NECULCE 1990, 390.<br />
16 NECULCE 1982, 668.<br />
– 11 –