Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
Publicatie cu continut integral - Asociatia Tinerilor Istorici din Moldova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Grecıı În comerŢul <strong>cu</strong> ımperıul otoman (sec. Xvı-Xvııı)<br />
– 10 –<br />
Galina BUCUCi,<br />
UPS “Ion Creangă”<br />
Prezenţa unui numeros grup de alogeni greci pe teritoriul statelor medievale româneşti, începând <strong>cu</strong> a doua<br />
jumătate a secolului al XVII-lea, se impune ca o realitate ce nu mai necesită lămuriri suplimentare. Dând dovadă<br />
de o mobilitate socioeconomică remarcabilă, numeroşi greci (în special), negustori sosiţi în spaţiul nord-dunărean<br />
prin diferite căi şi diverse motive, vor reuşi în s<strong>cu</strong>rt timp să a<strong>cu</strong>muleze averi, să achiziţioneze numeroase<br />
proprietăţi funciare şi, în anumite cazuri, să o<strong>cu</strong>pe importante funcţii în divanul ţării, îmbinând în mod inteligent<br />
avantajele materiale rezultate <strong>din</strong> activitatea negustorească <strong>cu</strong> o politică matrimonială bine orientată. Reacţia<br />
boierimii autohtone, simţindu-se ameninţată de noii con<strong>cu</strong>renţi, nu se va lăsa aşteptată mult timp, dacă avem în<br />
vedere restricţiile impuse, elementului grec printr-o serie de acte emise de „sfatul ţării” în frunte <strong>cu</strong> domnul, <strong>cu</strong>m<br />
ar fi cel <strong>din</strong> 15 iulie sau cel <strong>din</strong> 9 decembrie 1669 1 .<br />
Ajunşi la o anumită proprietate economică, îndeosebi prin negoţ şi cămătărie, grecii constantinopolitani obţin<br />
funcţii administrative importante în Imperiul Otoman, aducătoare de venituri, <strong>cu</strong>m ar fi arendaşi ai vămilor şi ai<br />
salinelor etc 2 . Astfel, cretanii, dar nu <strong>din</strong> speţa lui Despot, ci <strong>din</strong> aceea care erau mai mult latini, chiar daca îşi<br />
păstrau cre<strong>din</strong>ţa grecească, îşi realizau vinurile prin intermediul Chiliei în Polonia 3<br />
Dacă până în secolul al XVI-lea <strong>Moldova</strong> a beneficiat de libertatea comerţului, începând <strong>din</strong> a doua jumătate a<br />
acestui secol se constată o subordonare economică tot mai accentuată a ţării intereselor Imperiului Otoman. Orientarea<br />
comerţului moldovean spre Constantinopol este în general bine surprinsă de contemporani. Anual, luau<br />
drumul capitalei otomane peste 60.000 de oi 4 . Această cifră, prezentată de Dimitrie Cantemir, este, în realitate,<br />
inferioară datelor conţinute de do<strong>cu</strong>mentele interne, cronicile turceşti şi descrierile călătorilor străini. Exportul<br />
cailor era, în anumite momente, interzis, turcii având mare nevoie de ei în campaniile militare.<br />
În timp de pace, populaţia Moldovei trebuia să se îngrijească de găzduirea solilor turci sau a altor demnitari<br />
străini în drum spre Constantinopol, să le pună la dispoziţie cai de olac, căruţe pentru transportul bagajelor şi<br />
alimente, în special carne şi brânzeturi pentru hrana întregii suite 5 . De multe ori, <strong>cu</strong> sau fără hotărârea sultanului,<br />
rămâneau în ţară, pe timp de mai multe luni, mii de turci 6 , tătari 7 şi polonezi 8 . În timpul războaielor purtate de oştile<br />
otomane în vecinătatea teritoriilor româneşti, domnii moldoveni aveau numeroase obligaţii, trebuind să susţină<br />
material desfăşurarea operaţiunilor militare. <strong>Moldova</strong>, potrivit informaţiilor cronicarilor, verificate de altfel şi de<br />
do<strong>cu</strong>mentele şi cronicile turceşti, trebuia să ofere în timpul cel mai s<strong>cu</strong>rt: cai 9 , boi 10 , bivoli 11 , care pentru transportul<br />
proviziilor şi tunurilor 12 , nutreţ 13 , cantităţi mari de carne şi unt 14 , turme de oi 15 şi cirezi de boi 16 , pentru raţiile de hrană<br />
1 PIPPIDI 1970, 217-228.<br />
2 CICANCI 2000, 199.<br />
3 IORGA 1998, 173.<br />
4 CANTEMIR 1973, 115.<br />
5 IORGA 1904.<br />
6 Construindu-şi colibe pe văi, în lo<strong>cu</strong>rile în care stăteau, nu rămânea nime nice <strong>cu</strong> bou, nice <strong>cu</strong> vacă, nice <strong>cu</strong> stup, nice <strong>cu</strong> fâneţe, nice <strong>cu</strong><br />
pîne, că călca ţarinile <strong>cu</strong> cai săi, ce-i lăsase slobozi neînpedecaţi” (COSTIN 1976, 297); vezi şi NECULCE 1975, 44).<br />
7 “Iernarea tătarilor” însemna, în realitate, devastarea ţării, căci: “tătarii sînt lupi apucători de pradă, robes<strong>cu</strong>, bat şi căznes<strong>cu</strong><br />
pe creştini… Şi tătarii nu mînca ca joimirii, ce mînca gospodarii, ce mînca tot carne de vacă şi de oi, de nu pute să-i biruiască<br />
<strong>cu</strong> hrana, pe dânşii şi pe caii lor” (NECULCE, 1975, 53).<br />
8 La 1709, Nicolae vodă Mavrocordat, întrucât nu a putut să ofere unui număr de 3000 de poloni şi lipcani “o sumă de bani sau o mie de<br />
vaci” pentru hrană, aceştia au rămas vara şi toamna în ţinutul Cârligătura, pricinuind mari pagube lo<strong>cu</strong>itorilor (CRONICA GHICULES-<br />
TILOR, 100).<br />
9 CRONICA GHICULESTILOR, 219 şi 492; COSTIN 1976, 345; CANTEMIR 1973, 273.<br />
10 NECULCE, 1975, 307 şi 317; CRONICA GHICULEŞTILOR, 492.<br />
11 NECULCE, 1975, 41 şi 128.<br />
12 ibidem, p. 307 şi 316; COSTIN, 1976, 345<br />
13 NECULCE, 41, 297, 307 şi 316.<br />
14 Ibidem, p. 41.<br />
15 Ibidem.<br />
16 Ibidem, 41 şi 307.<br />
Analele ANTIM. Revistă de istorie, 8, 2008, p. 105-109