productivitatea pomilor de măr, altoiţi pe m 9, în funcţie de metoda ...
productivitatea pomilor de măr, altoiţi pe m 9, în funcţie de metoda ...
productivitatea pomilor de măr, altoiţi pe m 9, în funcţie de metoda ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
În <strong>funcţie</strong> <strong>de</strong> soiuri şi variantele structurării coroanei, volumul investiţiilor<br />
capitale diferă, <strong>în</strong> majoritate, cu cheltuielile efectuate <strong>pe</strong>ntru recoltarea fructelor <strong>în</strong><br />
anii 2003 şi 2004, după intrarea <strong>pomilor</strong> <strong>pe</strong> rod economic. Indicatori majori ai sporirii<br />
recoltei <strong>de</strong> fructe <strong>în</strong> această <strong>pe</strong>rioadă s-au <strong>în</strong>registrat <strong>în</strong> varianta 2 şi constituie: 9,62<br />
t/ha la soiul Gala Must, 9,64 t/ha la soiul Gol<strong>de</strong>n Rein<strong>de</strong>rs, 8,14 t/ha la soiul Idared.<br />
În variantele 3 şi 4 prevalarea recoltei <strong>de</strong> fructe faţă <strong>de</strong> martor este mai mică.<br />
Indicii su<strong>pe</strong>riori ai recu<strong>pe</strong>rării investiţiilor capitale cu veniturile <strong>de</strong> la<br />
comercializarea primelor 2 recolte <strong>de</strong> fructe (2003+2004) cu preţul 3 500 lei/t s-au<br />
<strong>în</strong>registrat <strong>în</strong> varianta 2 şi constituie res<strong>pe</strong>ctiv <strong>pe</strong> soiuri 136%, 142% şi 123%, fiind<br />
majori faţă <strong>de</strong> varianta 1 cu 22-24%. În variantele 3 şi 4 prevalarea recu<strong>pe</strong>rării investiţiilor<br />
capitale <strong>în</strong> medie <strong>pe</strong> soiuri constituie res<strong>pe</strong>ctiv 16% şi 13%.<br />
Influenţa modului <strong>de</strong> formare a coroanei se manifestă şi <strong>în</strong> primii ani (2005-2006)<br />
după intrarea <strong>pomilor</strong> <strong>în</strong> <strong>pe</strong>rioada <strong>de</strong> plină fructificare. În aceşti ani <strong>în</strong> varianta 2, un<strong>de</strong><br />
recolta <strong>de</strong> fructe a fost mai mare, au sporit şi consumurile <strong>de</strong> producţie: 40,8-41,5 mii<br />
lei/ha la soiul Gala Must, 41,8-43,3 mii lei/ha la Gol<strong>de</strong>n Rein<strong>de</strong>rs, 35,7-41,4 mii lei/ha la<br />
Idared şi, res<strong>pe</strong>ctiv, <strong>în</strong>casările <strong>de</strong> la comercializarea producţiei până la 151,0-165,0 mii<br />
lei/ha, 153,3-170,2 mii lei/ha şi 143,9-149,5 mii lei/ha. Ca urmare, profitul calculat la 1<br />
ha constituie res<strong>pe</strong>ctiv: 115,5-124,2 mii lei/ha, 111,5-126,9 mii lei/ha şi 108,1-108,2 mii<br />
lei/ha, iar rentabilitatea producţiei – 278-304%, 267-293% şi res<strong>pe</strong>ctiv 261-303%.<br />
În medie <strong>pe</strong> soiuri <strong>în</strong> anii 2005-2006 profitul şi rentabilitatea producţiei <strong>în</strong><br />
varianta 2 sunt mai mari faţă <strong>de</strong> martor <strong>de</strong> circa 1,2-1,3 ori.<br />
CONCLUZII GENERALE<br />
În baza rezultatelor investigaţiilor efectuate pot fi formulate următoarele concluzii:<br />
1. Pomii soiurilor <strong>de</strong> <strong>măr</strong>, <strong>altoiţi</strong> <strong>pe</strong> M9, plantaţi la distanţe <strong>de</strong> 4x1m, conduşi<br />
<strong>în</strong> formă <strong>de</strong> fus zvelt ameliorat, au atins dimensiunile consi<strong>de</strong>rate optime după a<br />
cincia vegetaţie: <strong>în</strong>ălţimea 2,89-3,07 m; diametrul bazei coroanei <strong>pe</strong>r<strong>pe</strong>ndicular<br />
direcţiei rândului 1,82-2,24 m, iar <strong>în</strong> direcţia rândului 1,56-1,63 m.<br />
2. Formarea mai sus <strong>de</strong> baza coroanei a 2 şarpante suplimentare provizorii<br />
distanţate la 10-12 cm, orizontalizate forţat <strong>în</strong> direcţia rândului şi mai sus <strong>pe</strong> ax a altor 3-<br />
4 ramuri semischelet orizontalizate forţat <strong>în</strong> spaţiu liber, favorizează extin<strong>de</strong>rea<br />
coroanelor şi interpătrun<strong>de</strong>rea lor <strong>în</strong> direcţia rândului <strong>în</strong>cepând cu vegetaţia a doua. Către<br />
vegetaţia a cincea interpătrun<strong>de</strong>rea coroanelor progresează <strong>în</strong> medie <strong>pe</strong> soiuri până la<br />
0,55-0,59 m, formându-se un coronament continuu, relativ uniform, al rândului.<br />
3. Urgentarea extin<strong>de</strong>rii coroanelor favorizează majorarea indicatorilor<br />
principali ai structurii plantaţiei cu circa 14-15%. Volumul productiv al coronelor,<br />
consi<strong>de</strong>rat potenţial al productivităţii, după vegetaţia a cincea atinge 10,5 mii m 3 /ha.<br />
4. Formarea ramurilor suplimentare provizorii, orizontalizate forţat <strong>în</strong> spaţiu<br />
liber din coroana <strong>pomilor</strong> tineri, sporeşte nu<strong>măr</strong>ul punctelor <strong>de</strong> creştere, având ca<br />
urmare diminuarea lungimii medii a ramurilor anuale cu 8-10% şi majorarea cu 15-<br />
20% a lungimii <strong>în</strong>sumate a acestora a suprafeţei foliare şi diametrului trunchiului. În<br />
vegetaţia a cincea aceşti indicatori principali ai creşterii <strong>pomilor</strong> au atins, <strong>în</strong> <strong>funcţie</strong><br />
<strong>de</strong> soi, res<strong>pe</strong>ctiv: 25-30 cm; 10-16 m/pom; 6,63-7,49 m 2 /pom şi 55-61 mm.<br />
15