DACO-SLAVA
DACO-SLAVA
DACO-SLAVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
424 GH. GIUGLEA<br />
sau un fecior id." — comp. pentru cosemantism situaţia lat. juvenis,<br />
novus-novellus, tener, cu rezultatele lor romanice.<br />
Mai departe: pădurea tinără, după tăietură, anu prim, face<br />
lujeri [= lăstari] 1<br />
).<br />
Specificul semantic al lui lujer, cu toată asemănarea sa formală<br />
cu huluj, face ca amândoi termenii să stea încă fiecare pe<br />
poziţie, iar -;- din primul a primit uşor o lovitură, fiindcă slăbise<br />
mai înainte, prin procesul local fonetic (-g-^>-z-).<br />
Ciocnirile acestea şi situaţia geografică de astăzi a lui luger<br />
dovedesc că acesta a trăit odinioară în toată Transilvania, înaintea<br />
slavului hlud, venit din nord, nord-est.<br />
Iată câteva atestări pentru luger:<br />
1. Partea mai băţoasă a plantelor ierboase, tulpina (COSTINESCU,<br />
Dicţ.), trunchiul (HASDEU, Chest., V, 34), tijul (HASDEU, op. cit. XI, II),<br />
unor plante căţărătoare (vie, iederă, hameiu, etc. Lex. Budan), târâtoare<br />
(pepeni, castraveţi, etc.) sau de altă natură, cotorul (I. 20), lăptucii, cepei,<br />
verzei, salatei etc. BARONZI, Opere, I, 102, PONTBRIANT, Dicţ., coceanul<br />
(porumbului) DAMÉ, Terminologia, 63, PAMFILE, Agricultura la<br />
Români, 57; paiul (plantelor ierboase în opoziţie cu „trunchiul" celor lemnoase,<br />
HASDEU, op. cit. XVI, 40); cf. strujan, tujlan, hluj, hlujan, hlujer,<br />
covrag, tuleiu (PAMFILE, op. cit. 57). Lujerii viţelor ECONOMIA, 145;<br />
cu ce-am greşit vouă, de-mi frângeţi oasele parcă aţi călca pe lugeri uscaţi,.<br />
DELAVRANCEA, Sultănica 206. Dar lugerul de sulfină i se prinse de deget<br />
. . . îngroşându-se aici ca o frânghie de rufe, aci ca un otgon, aci ca un<br />
lanţ SÄM. VI, 1072. Primăvara când lujerul ierbii abia mijea pe lunca năpădită<br />
CONV. LIT. XLIV, I, 203. Măceşul spinos ţi se-aruncă în cale şi<br />
lugerii de mure ţi s'agaţă de tine SĂM. III, 456. Să poată rupe flori de nufăr<br />
albe ca crinul şi cu lugerii lungi STÄNOIU Călugări şi Ispite, 97. Lugerii<br />
după Ispas nu mai sunt buni, fiindcă îi scuipă strigoile PACALA,<br />
Mon. Com. Răşinar 161. Prin analogie trunchiul, tulpina arborilor, HAS<br />
DEU, op. cit. II, 79. Fig. Om voinic, vlăjgan, bine făcut. E drept că şi ţărani<br />
ca'n satul acesta nu găseşti, să umbli poşte de a rândul, aşa lugeri de<br />
oameni LUCEAFĂRUL, V, 36. Aşa înalt, cu privirea deschisă deşteaptă,<br />
aşa luger de tânăr nu a văzut ea printre odraslele magnaţilor lor. ib. V, 41.<br />
2. Mlădiţă, lăstar, ramură nouă (la viţa de vie) DICŢ. Odrăslesc ramuri,<br />
crăci, coceni, mlădiţe, zmicele, lugeri C. GOLESCU, Călătoria I, 273.<br />
Are coajă puţin roşietică; distanţa între noduri sau căpuşi, din care ies alugerii,<br />
e mai mică decât la alte soiuri de viţă HASDEU, Etym. Magnum<br />
x<br />
) Lămuririle acestea le-am luat delà învăţătorul I, Fioca din Rahău,<br />
bun cultivator de vie. Ele cuprind în esenţă toate celelalte definiţii pe care<br />
le-am mai cules în partea locului. De aceea nu le mai adaog.