Rezumatele lucrărilor - Facultatea de Istorie şi Filosofie
Rezumatele lucrărilor - Facultatea de Istorie şi Filosofie
Rezumatele lucrărilor - Facultatea de Istorie şi Filosofie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
5<br />
înșirarea datelor, autorul realizează prezentarea istorica a zonei pontice cu o rafinată și înțeleaptă atitudine<br />
filosofică, anticipând atât <strong>de</strong> lucid rolul major și întortocheat pe care acest spațiu îl are în actualul context<br />
internațional.<br />
Radu Nebert: Funcțiunea artei în concepția estetică a lui Friedrich Schiller – libertate și<br />
extensivitate a spiritului<br />
Discursul estetic prezentat <strong>de</strong> Friedrich Schiller în mai multe din studiile sale teoretice cum ar fi<br />
eseul „Despre sublim” (Über das Erhabene) sau „Despre educația estetică a omului într-o serie <strong>de</strong> scrisori<br />
(Über die ästhetische Erziehung <strong>de</strong>s Menschen in einer Reihe von Briefen) se înscrie într-o tradiție<br />
filosofică mo<strong>de</strong>rnă începută odată cu traducerea <strong>de</strong> către Boileau a textului atribuit lui Longin „Despre<br />
sublim”. Addison, Burke, Gerard, precum și Bodmer, Breitinger, Klopstock sau Moses Men<strong>de</strong>lsohn, vor<br />
căuta obținerea unei sinteze estetice a relației dintre frumos și sublim. Kant este cel care va reuși să<br />
propună o abordare cu a<strong>de</strong>vărat sintetică, înscrisă într-un discurs bine structurat.<br />
Schiller va continua spiritul abordării studiului <strong>de</strong>spre sublim, adăugând priceperea poetului la<br />
scrierea textului și o „experiență” a „practicianului” care oferă publicului încre<strong>de</strong>rea în libertate ca valoare<br />
dar și ca o condiție fundamentală a extensivității (<strong>de</strong>zvoltării) spiritului. Rațiunea are autonomie, „omul<br />
este ființa care vrea”, pentru aceasta cultura este „cea care îi dă priceperea” <strong>de</strong> a fi <strong>de</strong>asupra naturii. Jocul<br />
dintre frumos și sublim ca relație, ne dă posibilitatea instituirii sentimentului <strong>de</strong> <strong>de</strong>mnitate. Artei i se<br />
atribuie un loc special, concluzia eseului fiind că ea eliberează spiritul (das Gemüt) pentru că imită doar<br />
aparența nu și realitatea: „<strong>de</strong>oarece întreaga vrajă a sublimului și a frumosului, constând din iluzionare și<br />
nu din conținut, arta dispune <strong>de</strong> toate posibilitățile naturii, fără să aibă și limitele ei” (Friedrich Schiller,<br />
Über das Erhabene).<br />
Faptul că omul poate primi o educație estetică este și în opinia mea benefic, calea spre <strong>de</strong>zvoltare<br />
ca extin<strong>de</strong>re spirituală se realizează și prin această trăire a experienței sublimului în fața operei artistice.<br />
Cristian Nichitean: Marx <strong>şi</strong> post-structuralismul<br />
Post-structuralismul priveşte cu scepticism atât filosofia socială marxistă – proletariatul ca subiect<br />
istoric ce se auto-constituie în procesul emancipării sale – cât <strong>şi</strong> metoda – dialectica istorică. Este o<br />
suspiciune firească: fi<strong>de</strong>l angajamentului său antimetafizic, post-structuralismul nu poate percepe opera<br />
lui Marx <strong>de</strong>cât prin prisma apartenenţei acesteia la tradiţia metafizicii occi<strong>de</strong>ntale, ca metanaraţiune a<br />
emancipării universale (Lyotard) sau ca joc al opoziţiilor binare ce <strong>de</strong>vine obiectul <strong>de</strong>construcţiei<br />
(Derrida).<br />
Marius Marin Nicoară: Platon între oralitate <strong>şi</strong> scriere<br />
Înțelegerea gândirii lui Platon o putem realiza doar situându-ne în contextul limbajului său. Limba<br />
filosofiei lui Platon se află sub fundamentala distincţie, pe care o face însu<strong>şi</strong> Platon, între oralitate <strong>şi</strong><br />
scriere. Discursul nostru formulează întrebări și caută răspunsuri referitoare la această distincţie. De ce a<br />
ales Platon dialogul ca formă a scrierilor sale? Ce raport există între oralitate <strong>şi</strong> scriere pe <strong>de</strong>-o parte <strong>şi</strong><br />
situarea cognitivă <strong>şi</strong> ontologică <strong>de</strong> cealaltă parte? Ce grad <strong>de</strong> comunicabilitate au fiecare din cele două?<br />
Dinu Ruian: Discursul „revenirii la” și perpetuarea registrului <strong>de</strong> putere<br />
Discursul revenirii i<strong>de</strong>nticului, ultimul bastion al gândirii dialectice, pune în rezonanță voința <strong>de</strong><br />
a<strong>de</strong>văr, voința <strong>de</strong> sens, voința <strong>de</strong> prezentare si voința <strong>de</strong> orientare, în consolidarea a două mișcări: cea a<br />
donării <strong>de</strong> sens, mișcare a comunicării și discursului, finalizată în prezentare si reprezentare <strong>de</strong> sens și<br />
lume, și mișcarea <strong>de</strong> autodonare <strong>de</strong> sens, finalizată în <strong>de</strong>venirea subiectului. Pornind <strong>de</strong> la premisa că