Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
file:///G|/Carti/Literatura%20universala/<strong>Karen</strong>%20<strong>Blixen</strong>%20-%20<strong>Din</strong>%20<strong>inima</strong>%20<strong>Africii</strong>.txt<br />
pãdurea pe care eu aveam s-o plantez curînd.<br />
Mai nutream ºi planul de a creºte vite ºi de a pune<br />
pe roate o lãptãrie. Eram situaþi însã într-o zonã expusã,<br />
ceea ce înseamnã cã þinutul era bîntuit de febra aftoasã<br />
de pe coasta de est a <strong>Africii</strong> ºi» dacã voiai sã creºti rase<br />
încruciºate, trebuia sã ai ºi o scãldãtoare pentru deparazitarea<br />
vitelor. Ceea ce face cu atît mai grea concurenþa cu<br />
crescãtorii de vite aflaþi mai departe, în interiorul þãrii,<br />
care trãiesc în zone neexpuse, dar pe de altã parte Nairobi<br />
era atît de aproape încît puteam în fiecare zi trimite<br />
laptele cu maºina la piaþã. O datã am avut o cireada de<br />
vite din rase încruciºate, pentru care am construit o scãldãtoare<br />
de toatã frumuseþea. Dar am fost nevoiþi sã le<br />
vindem ºi scãldãtoarea, secatã ºi nãpãditã de ierburi, arãta<br />
ca ruina scufundatã ºi rãsturnatã a unui castel-fantomã.<br />
Mai tîrziu, cîrid seara, la ora mulsului, porneam pe jos<br />
pînã la grajdul lui Mauge sau al lui Kaninu, ca sã mai<br />
simt o datã în nãri dulcea aromã ce o degajã vacile, încercam<br />
o strîngere de inimã cã nu mai aveam ºi eu grajduri<br />
de vite ºi o lãptãrie proprie. Cînd cãlãream pe ºei, în<br />
mintea mea îl vedeam spuzit, ca pe un cîmp cu flori, de<br />
nenumãrate vaci bãlþate.<br />
Dar asemenea planuri au devenit tot mai strãine de<br />
mine pe mãsurã ce anii se scurgeau, încît pînã la urmã<br />
ele s-au pierdut cu totul în ceaþã. în fond, nu mi-ar fi pãsat<br />
prea mult dacã aº fi cîºtigat ceva de pe urma cafelei<br />
ºi aº fi putut menþine ferma în stare de plutire.<br />
Este o mare povarã sã cari în spinare o fermã întreagã.<br />
Bãºtinaºii, ba chiar ºi angajaþii mei albi, mã lãsau sã mã<br />
tem ºi sã mã frãmînt ºi în numele lor, iar cîteodatã mi se<br />
pãrea cã pînã ºi boii de la fermã sau arborii de cafea se<br />
complãceau în aceastã atitudine. Aveam atunci impresia<br />
cã se înþeleseserã între ele, fiinþe glãsuitoare ºi necuvîn-<br />
292<br />
tãtoare, cã numai din vina mea ploile întîrziau sã cadã sau<br />
cU nopþile erau atît de reci. Iar seara mi se pãrea nedrept<br />
sã stau ºi sã citesc liniºtitã în casã ; mã împingea afarã,<br />
pe drumuri, teama de a nu pierde ferma. Farah, care-mi<br />
cunoºtea frãmântãrile, nu era deloc bucuros de plimbãrile<br />
mele noaptea. Îmi spunea despre leoparzii care fuseserã<br />
vãzuþi prin apropierea fermei dupã apusul soarelui ; ºi<br />
avea obiceiul sã stea pe verandã, siluetã îmbrãcatã în alb,<br />
file:///G|/Carti/Literatura%20universala/<strong>Karen</strong>%20<strong>Blixen</strong>%20-%20<strong>Din</strong>%20<strong>inima</strong>%20<strong>Africii</strong>.txt (262 <strong>of</strong> 339)28.01.2005 15:21:01