Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
file:///G|/Carti/Literatura%20universala/<strong>Karen</strong>%20<strong>Blixen</strong>%20-%20<strong>Din</strong>%20<strong>inima</strong>%20<strong>Africii</strong>.txt<br />
Mai mult decît atît, medicul nu credea cã bãiatul se hotãrîse<br />
sã moarã înainte de ora nouã, cãci pînã atunci el<br />
pare a fi încercat sã se dezlege ºi sã fugã. De fapt, nici na<br />
murise înainte de ora nouã. Abia cînd a fost surprins în<br />
încercarea de a l'ugi ºi cînd a fost legat de stîlpul din magazie,<br />
faptul de a se afla din nou captiv, era de pãrere<br />
bãtrînul doctor, a incert sã apese pe conºtiinþa lui.<br />
Cei doi medici de la Nairobi ºi-au rezumat în încheiere<br />
pãrerea asupra acestui caz. Moartea lui Kitosch, susþineau<br />
þ1. s-a datorat bãtãii cu biciul, înfometãrii, dar ºi dorinþei<br />
iui de a muri, cu un accent deosebit pe aceasta din urmã,<br />
253<br />
însã dorinþa de a muri^ considerau ei, putuse fi provocatã<br />
de rezultatele bãtãii cu biciul.<br />
Dupã audierea celor doi medici, dezbaterea s-a orientat<br />
spre ceea ce procesul a definit drept „teoria dorinþei de a<br />
muri". Chirurgul districtual, singurul care vãzuse cadavrul<br />
lui Kitosch, a respins aceastã teorie, <strong>of</strong>erind exemple<br />
d"e pacienþi ai sãi bolnavi de cancer ºi care doreau sã<br />
moarã, dar care totuºi nu muriserã. Ce-i drept, a reieºit cã<br />
toþi erau europeni.<br />
în cele din urmã, juriul ºi-a dat verdictul, ºi anume:<br />
vinovat de vãtãmare gravã. Acelaºi verdict a fost pronunþat<br />
ºi în cazul bãºtinaºilor acuzaþi, dar,, considerîndu-se cã<br />
au acþionat din ordinul stãpînului lor european, s-a apreciat<br />
cã ar fi nedrept ca sã meargã ºi ei la închisoare. Judecãtorul<br />
i-a dat o sentinþã de doi ani închisoare, cu drept la<br />
recurs, colonistului alb ºi cîte o zi pentru fiecare dintre<br />
bãºtinaºi.<br />
Citind desfãºurarea acestui proces, rãmîi cu impresia<br />
ciudatã ºi umilitoare cã europenii aflaþi în Africa au atîta<br />
putere încît sã-l azvîrle pe african afarã din viaþã, direct<br />
în nonexistenþã. Þara aceasta e locul sãu natal'ºi, orice<br />
i-ai face tu, cînd pleacã, pleacã fiindcã aºa vrea el, sau<br />
fiindcã nu mai vrea sã stea. Cine poartã mereu rãspunderea<br />
pentru cele ce se petrec într-o casã ? Acela care e stã-'<br />
pînul ei, acela care a moºtenit-o.<br />
Prin simþul sãu acut a ceea ce e bine ºi a ceea ce se<br />
cuvine fãcut, figura lui Kitosch, cu atît de ferma lui dorinþã<br />
de a muri, deºi depãrtatã de noi cu foarte mulþi ani<br />
în timp, se aratã luminatã de o frumuseþe aparte. în ea este<br />
întruchipat instinctul fugii, propriu fiinþelor neîmblînzite,<br />
file:///G|/Carti/Literatura%20universala/<strong>Karen</strong>%20<strong>Blixen</strong>%20-%20<strong>Din</strong>%20<strong>inima</strong>%20<strong>Africii</strong>.txt (228 <strong>of</strong> 339)28.01.2005 15:21:01