Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
file:///G|/Carti/Literatura%20universala/<strong>Karen</strong>%20<strong>Blixen</strong>%20-%20<strong>Din</strong>%20<strong>inima</strong>%20<strong>Africii</strong>.txt<br />
avusese. Era încuiat în magazie, astfel încît mesajul sãu<br />
apare foarte simplu ºi conþinut într-un singur gest. Paznicul<br />
de noapte declarase în proces cã toatã noaptea bãiatul<br />
a plîns. Ceea ce nu era întru totul adevãrat, cãci pe la ora<br />
unu el a stat de vorbã cu micuþul toto care se afla cu el<br />
în magazie. L-a lãmurit pe bãieþaº cã trebuia sã-i strige tare<br />
la ureche, întrucît surzise din cauza bãtãii. Dar pe la ora<br />
unu el l-a rugat pe toto sã-i mai slãbeascã legãturile de^la<br />
picioare, fiindcã ºi-aºa tot nu putea fugi. Cînd acesta i-a<br />
îndeplinit dorinþa, Kitosch a spus cã voia sã moarã. La ora<br />
patru, susþinea copilul, i-a spus încã o datã cã vrea sa<br />
252<br />
moarã Puþin mai tîrziu, s-a legãnat dintr-o parte în alta,<br />
apoi a strigat : „Sînt mort !" ºi a murit.<br />
Trei doctori au depus mãturie în proces.<br />
Chirurgul districtual, care-i fãcuse examenul post mortem<br />
a declarat cã moartea se datora loviturilor ºi vãtãmãrilor<br />
vizibile pe tot corpul copilului. El nu era de pãrere<br />
c§ o asistenþã medicalã imediatã ar fi putut salva viaþa lui<br />
Kitosch.<br />
Cei doi medici de la Nairobi însã, chemaþi în sprijinul<br />
apãrãrii, nu au împãrtãºit aceeaºi convingere.<br />
Bãtaia-cu biciul în sine, susþinuserã ei, nu constituia o<br />
cauzã suficientã ca sã provoace moartea. Intervenea aici<br />
un factor important, care nu trebuia trecut cu vederea, ºi<br />
anume dorinþa copilului de a muri. Asupra acestui punct,<br />
a declarat cel dintîi medic, putea vorbi cu oarecare autoritate,<br />
cãci el trãia de douãzeci ºi cinci de ani în þarã ºi<br />
cunoºtea deja gîndirea bãºtinaºilor. Mulþi alþi colegi ai sãi<br />
de pr<strong>of</strong>esie puteau susþine, împreunã cu el, cã însãºi dorinþa<br />
de a muri provoca de fapt moartea la bãºtinaºi, cazul<br />
în speþã fiind cît se poate de clar, întrucît Kitosch însuºi<br />
spusese cã doreºte sã moarã. Cel de-al doilea medic a confirmat<br />
acest punct de vedere întru totul.<br />
Era în acelaºi timp foarte probabil, a continuat primul<br />
din ei, cã, dacã n-ar fi adoptat o asemenea atitudine,<br />
Kitosch n-ar fi murit. Dacã, de piîdã, ar fi mincat ceva,<br />
poate cã nu s-ar fi descurajat, fiindcã se ºtie cã înfometarea<br />
reduce îndeobºte curajul. El a adãugat cã rana de pe<br />
buzã nu provenea în mod obligatoriu de- la lovirea cu piciorul,<br />
ci putea fi la fel de bine ºi o muºcãturã a bãiatului<br />
însuºi, din cauza durerilor foarte mari.<br />
file:///G|/Carti/Literatura%20universala/<strong>Karen</strong>%20<strong>Blixen</strong>%20-%20<strong>Din</strong>%20<strong>inima</strong>%20<strong>Africii</strong>.txt (227 <strong>of</strong> 339)28.01.2005 15:21:01