Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Karen Blixen – Din inima Africii - of carti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
file:///G|/Carti/Literatura%20universala/<strong>Karen</strong>%20<strong>Blixen</strong>%20-%20<strong>Din</strong>%20<strong>inima</strong>%20<strong>Africii</strong>.txt<br />
faptele ei. Knudsen era un rebel înnãscut ºi în fiecare<br />
infractor el vedea un tovar㺠de soartã. Un gest de eroism<br />
însemna pentru el un act de sfidare în faþa legii. îi plãcea<br />
sã vorbeascã de regi ºi familii regale, de scamatori, de pitici<br />
ºi nebuni, cãci pe aceºtia el îi scotea în afara legii — deasemeni<br />
de orice delict, rebeliune, ºmecherie sau farsã care<br />
venea cumva în contradicþie cu legea. Dar faþã de cetãþeanul<br />
onest avea un pr<strong>of</strong>und dispreþ ºi respectul legalitãþii<br />
i se pãrea un atribut al sufletului de sclav. Nu þmea<br />
nici mãcar cont sau nu credea în legea gravitaþiei, pe<br />
care am verificat-o în timp ce tãiam împreunã copaci : el<br />
nu vedea nici un motiv pentru care un om întreprinzãtor<br />
ªi lipsit de prejudecãþi n-ar fi putut-o schimba în exact<br />
opusul ei.<br />
171<br />
!<br />
Moº Knudsen voia cu orice chip sã-mi fixeze în memorie<br />
numele celor pe care îi cunoscuse el în viaþã, de<br />
preferinþã pe cele ale escrocilor ºi ºarlatanilor. Dar niciodatã<br />
în toate povestirile sale n-am auzit sã pomeneascã ºi<br />
numele vreunei femei. Ca ºi cum timpul i-ar fi ºters din<br />
memorie ºi fetele dulci de la Elsinore ºi femeile nemiloase<br />
din marile porturi ale mapamondului. Cu toate acestea,<br />
cînd vorbeam cu el, simþeam în viaþa lui constantã prezenþa<br />
unei femei necunoscute. N-aº putea spune cine era :<br />
soþie, mamã, învãþãtoare, sau poate nevasta primului sãu<br />
patron — în gîndul meu, în orice caz, o botezasem Madame<br />
Knudsen. Mi-o închipuiam de staturã micã, fiindcã<br />
el însuºi era atît de mic. Era femeia care întotdeauna îi<br />
stricã bãrbatului cheful, convinsã fiind cã dreptatea e de<br />
partea ei. Era nevasta care, înainte de culcare, îi trage<br />
soþului un perdaf zdravãn, era gospodina care, în anumite<br />
zile, întoarce casa cu dosul în sus, care blocheazã orice<br />
iniþiativã, care spalã mereu copiii la gurã ºi care-i ia bãrbatului<br />
paharul de gin din faþã, adicã, într-un cuvînt,<br />
legea ºi ordinea întruchipate. Cu pretenþia ei la putere<br />
absolutã, ea semãna întrucîtva cu zeitatea femininã a femeilor<br />
somaleze, cu diferenþa cã Madame Knudsen nu aspira<br />
sã înrobeascã prin forþa dragostei, ci sã conducã prin<br />
dreptatea ei ºi prin corectitudine. Probabil Knudsen a întîlnit-o<br />
la o vîrstã fragedã, cînd mintea sa era încã destul<br />
de puþin formatã pentru a rãmîne cu o impresie de neºters.<br />
file:///G|/Carti/Literatura%20universala/<strong>Karen</strong>%20<strong>Blixen</strong>%20-%20<strong>Din</strong>%20<strong>inima</strong>%20<strong>Africii</strong>.txt (152 <strong>of</strong> 339)28.01.2005 15:21:01