Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
164<br />
Utica de infeudare completa fats de Germania. Era furios pe Marghiloman,<br />
in care vedea pe omul Austriecilor §i pe oportunistul de rand care pentru o<br />
pre§edintie de consiliu pactiza cu Regele, tradator, §i care cauta sa impace<br />
Puterile Centrale, menajand §i posibilitatile reluarii raporturilor cu<br />
Aliatii. Era insa furios §i pe Germani, considerand §i nu fail temei<br />
ca 1-au parisit, preferand politica echivoca a lui Marghiloman conceptiilor<br />
lui lamurite §i intransigente. Facea deci pe neintelesul §i pe sihastrul la<br />
Tibane§ti. In aceasta stare de spirit §i in aceasta situatie 1-au surprins in<br />
toamna anului 1918 catast<strong>ro</strong>fa Puterilor Centrale §i infaptuirea integrals<br />
a Romaniei Mari §i a reformelor democratice. 0 mai g<strong>ro</strong>zava pribu§ire<br />
a politicii lui, a tutu<strong>ro</strong>r credintelor, a tutu<strong>ro</strong>r nazuintelor lui nici nu se<br />
putea inchipui. Mo§neagul incovoiat in incapatanarea lui nu a putut supravietui<br />
loviturii. Si-a mai tarit zilele cateva luni §i la 22 Iunie 1919,<br />
dupa cateva zile de boala, a incetat din viata la Tibane§ti.<br />
Inadmisibilele sale declaratii de la Consiliul de Co<strong>ro</strong>ana de la Cot<strong>ro</strong>ceni,<br />
purtarea lui in tot timpul rizboiului, ura cu care se napustise impotriva<br />
Regelui care tr5.sese sabia pentru unitatea neamului, ostilitatea lui<br />
permanents §i neexplicabila fats de aspiratiunile noastre asupra Ardealului,<br />
indaratnica lui impotrivire la votul ob§tesc §i la exp<strong>ro</strong>priere, pans §i<br />
faptul ca dupa tradarea ginerelui sau Alexandru Sturdza it adapostise la<br />
Bucure§ti in casele lui !Ira sa se revolte la ideea ca un ofiter <strong>ro</strong>man poate<br />
circula liber in teritoriul ocupat §i unelti cu inamicul pe cand camarazii<br />
lui luptau §i mureau pe f<strong>ro</strong>nt, toate acestea faceau cu neputinta a i se<br />
aduca la inmormantare chiar cele mai elementare onoruri funebre. Membrii<br />
familiei, cativa ofiteri ce fusesera gazduiti pe mo§ia lui, cativa tarani<br />
foarte putini la numar 1-au dus pans la mormant §i i-au a§ezat rami-<br />
§itele in parcul castelului langa sicriul fiului sau Peter, mort pe f<strong>ro</strong>nt. Prezenta<br />
cu titlul particular a prefectului judetului Vaslui, Eduard Mota§,<br />
§i o marinimoasa scrisoare a Reginei catre Doamna Carp, scrisoare inspirata<br />
§i redactata de Barbu Stirbey, au fost singurele manifestatiuni ale<br />
oficialitatii la funeraliile omului ce ocupase peste o jumatate de veac un<br />
loc atat de p<strong>ro</strong>eminent in viata politica a Romaniei Mici, a frunta§ului<br />
politic de convingeri, de caracter, de aleasa cultura, de mare talent §i<br />
de neasemuit spirit ce a fost Petre P. Carp.<br />
La Bucure§ti, ziarele parca se ruqinau sa-i publice nec<strong>ro</strong>logul, partizanii<br />
politici chiar sfiindu-se in fata prabu§irii de azi sa evoce stralucirile trecutului,<br />
nici o lacrima, indiferenta neiertatoare a unora altemand cu ostilitatea<br />
neascunsa a altora. Nici macar acel minimum de ipocrizie de care<br />
uzantele §i traditia indeob§te consacrata invaluie majestatea mortii.<br />
N'am cunoscut §i cred ca nu-mi va fi dat sa cunosc un sfar§it mai dramatic,<br />
nu o moarte de om o tragedie Shakespeariana nimic nu ramisese<br />
in picioare din ceea ce a constituit edificiul credintelor lui P.P. Carp.<br />
Ideea conservatoare pretutindeni in lume nimicita sau intunecata de valul