Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
154<br />
merita discutii, dar, drept sa spun, nu §tiu nici azi de partea cui este adevarul<br />
in aceasta cont<strong>ro</strong>versa. Daca privim chestia dintr'un punct de vedere<br />
teoretic, cred ci fara indoiala Bratianu a comis o gre§eall, veleitatile autonomiste<br />
qi, mai ales mentalitatea de la care au purces, trebuiau starpite<br />
din radacina. Dar, practic vorbind, Bratianu nu putea, in ajunul conferintei,<br />
sa p<strong>ro</strong>voace un conflict cu reprezentantii autorizati ai Ardealului,<br />
chiar daca dreptatea era de partea lui. <st<strong>ro</strong>ng>Adevarul</st<strong>ro</strong>ng> insa nu este ca d5.nsul a<br />
cedat acestor consideratiuni, ci ci el null dadea seama de p<strong>ro</strong>portiile ostilitatii<br />
Ardelenilor fats de noi qi, a§a fluid, vedea in dorinta for de a p5.stra<br />
administratia Ardealului mai mult o manifestare de explicabila vanitate<br />
a unor oameni Ora ieri asupriti, decat calculele rauvoitoare ale unor<br />
frati ce urmareau alte scopuri decat cele atribuite de noi in entuziasmul<br />
legitim al Unirii.<br />
Cu Flondor negocierile au mers mai grew, dificultatea consta nu atat<br />
in ceea ce cerea, cat in faptul ca i§i schimba mereu parerile §i ca nu reueam<br />
sa pricepem bine ce vrea. Era vadit influentat de anume cercuri ostile<br />
noua, viitorul trebuia de-altminteri sal o dovedeasca pans la evidenta.<br />
In cele din urma, Nistor a fost delegat ca reprezentantul Bucovinei in guvernul<br />
central §i Flondor pastra conducerea administratiei interne a p<strong>ro</strong>vinciei.<br />
Oricum, aceste intelegeri s'au stabilit u§or qi repede, astfel incat,<br />
inainte de plecarea lui Bratianu la Paris, pe langa chestiunile curente de<br />
administratie foarte nume<strong>ro</strong>ase qi, fire§te, foarte grele in acele vremuri<br />
de dezorganizare generals, nu ne ramanea decat sa p<strong>ro</strong>mulgam decretul<br />
lege al exp<strong>ro</strong>prierii qi sa p<strong>ro</strong>cedam fara intarziere la aplicarea lui.<br />
Dupa moartea lui Fotin Enescu am trecut la Domenii pentru a executa<br />
reforma agrara, am luat deci p<strong>ro</strong>iectul nostru de la Iaqi, 1-am revazut cu<br />
de-amanuntul, am int<strong>ro</strong>dus cu ajutorul juridic al lui Alecu Constantinescu<br />
cateva mici modificari qi am redactat toate expunerile de motive cuvenite.<br />
Din punct de vedere formal au fost trei decrete, unul scurt cuprinzand<br />
numai intinderile ce se exp<strong>ro</strong>priau atat in Vechiul Regat cat §i in Basarabia,<br />
al doilea cuprinzand toate amanuntele exp<strong>ro</strong>prierii in Vechiul Regat<br />
§i al treilea cuprinzand toate amanuntele reformei agrare in Basarabia.<br />
Primul poarta data de 14 Decembrie 1918, al doilea data de 15 Decembrie<br />
1918 §i al treilea data de 22 Decembrie 1918. Daca decretul privitor<br />
la Vechiul Regat era opera noastra, cel privitor la Basarabia era exclusiv<br />
opera Basarabenilor, cad, dupa ce Sfatul Tarii a fost inchis, o comisie<br />
numita de el a lucrat in tot timpul verii §i toamnei 1918 la elaborarea<br />
acestei reforme. In Noiembrie au avut loc la Chi Ona.0 ultimile discutii,<br />
foarte aprinse de altfel, in urma ca<strong>ro</strong>ra Sfatul Tarii convocat din nou<br />
ad-hoc a votat definitiv p<strong>ro</strong>iectul, apoi ni 1-a adus spre a fi p<strong>ro</strong>mulgat de<br />
Rege. Credincioqi fagaduintei date de Bratianu Basarabenilor cu un an<br />
inainte, deqi in acest p<strong>ro</strong>iect erau exageratiuni pe care nu le ap<strong>ro</strong>bam,<br />
ne-am marginit sa intocmim decretul §i expunerea de motive spre a-1 supu-