<strong>SCHEMA</strong> CU RISCURILE TERITORIALE DIN JUDEŢUL BISTRIŢA NĂSĂUD 2.2. AŞEZARE GEOGRAFICĂ ŞI RELIEF 1. AŞEZAREA Ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa – Năsăud este situat în partea <strong>de</strong> nord a României, între paralelele 47 0 37” şi 47 0 48” latitudine nordică, între meridianele 23 0 27 ” şi 25 0 36 ” longitudine estică, fiind încadrat <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţele Maramureş la nord, Suceava la est, Mureş la sud şi Cluj la vest. În cadrul marilor unităţi <strong>de</strong> relief, ju<strong>de</strong>ţul înglobează zona <strong>de</strong> contact a Carpaţilor Orientali cu Depresiunea Transilvaniei, respectiv bazinul superior al Someşului care cu afluenţii săi (Şieu, Bistriţa, Sălăuţa, Ilva, etc.) precum şi o mică porţiune din bazinul mijlociu al Mureşului. INSPECTORATUL PENTRU SITUAŢII DE URGENŢĂ „BISTRIŢA” pag._____ AL JUDEŢULUI BISTRIŢA-NĂSĂUD Bistriţa, Str.Sigmirului, nr.16, cod poştal 420158, Tel. 0263/239404, Fax 0263/232128, E-mail : isubistrita@yahoo.com, http://www.isu-bistrita.ro
<strong>SCHEMA</strong> CU RISCURILE TERITORIALE DIN JUDEŢUL BISTRIŢA NĂSĂUD 2. RELIEFUL Relieful ju<strong>de</strong>ţului este variat şi complex. Dispus sub forma unui vast amfiteatru natural cu doar două trepte, munţi şi <strong>de</strong>aluri, lipsind câmpia pe care încearcă s-o suplinească luncile, uneori <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> largi, ale văilor principale. Treapta montană are aspectul unui arc <strong>de</strong> cerc, orientat cu partea convexă spre Maramureş şi Moldova, cu înălţimi medii <strong>de</strong> 1500 m, dar cu piscuri înalte în Munţii Rodnei şi Călimani. Împreună cu prelungirile lor munţii însumează aproximativ o treime din suprafaţa ju<strong>de</strong>ţului. În zona muntoasă intră părţi ale masivelor muntoase Ţibleş, Radna Suhard, Bârgău şi Călimani. MUNŢII ŢIBLEŞ: - reprezintă ultima subunitate a grupei vulcanice maramureşene. Sunt situaţii în zona <strong>de</strong> nord-est a ju<strong>de</strong>ţului, fiind cuprinşi între valea Bradului în vest şi culoarul Sălăuţei în est. Sunt alcătuiţi din an<strong>de</strong>zite, diorite, gabbouri <strong>de</strong> vârstă omogenă. În zona <strong>de</strong> sud şi nord – est , zona montană se grefeşte pe tafuri an<strong>de</strong>zitice, grasii şi marne cretacice sau eocene. Masivul este puternic împădurit. Piscul cel mai înalt îl reprezintă Ţibleşul cu înălţimea <strong>de</strong> 1839 m. MUNŢII RODNEI – sunt situaţi în partea <strong>de</strong> nord şi nord – est a ju<strong>de</strong>ţului. În vest sunt limitaţi <strong>de</strong> valea Sălăuţei, pasul Şetref şi valea Caselor îi <strong>de</strong>spart <strong>de</strong> Obcinele Bucovinei, iar în sud se învecinează cu Munţii Bârgăului. Munţii Rodnei reprezintă cea mai importantă unitate montană din cuprinsul ju<strong>de</strong>ţului şi se impun prin masivitatea lor, având o suprafaţă <strong>de</strong> 1 300 km 2 . Sunt constituiţi din şisturi cristaline, epizonale şi formaţiuni sedimentare vechi, injectate uneori <strong>de</strong> graisuri, diorit, granite. Munţii Rodnei prezintă un relief puternic fragmentat, cu forme semeţe, văii adânci, suprafeţe <strong>de</strong> netezire etajate în trepte, circuri glaciare. Cele mai înalte vârfuri sunt: vârful Pietrosul- 2305 m şi vârful Ineu 2279m. Deşi unitari, munţii Rodnei, datorită unor aspecte morfologice particulare, pot fi separaţi în trei compartimente distinctive: Masivul Ineu, Masivul Pietrosul şi Masivul Bătrâna. MUNŢII BÂRGĂULUI: străjuiesc ju<strong>de</strong>ţul în partea <strong>de</strong> est şi alcătuiesc a treia unitate montană mai redusă ca suprafaţă şi înălţime, ceea ce le-a adus şi numele <strong>de</strong> “Muncei“. Aceşti munţi se limitează la nord cu valea Someşului Mare şi versantul sudic al Munţilor Rodnei, la vest cu Pasul Strâmba, la sud cu valea Bistriţei Ar<strong>de</strong>lene, iar la est cu valea Dornei şi vârfurile Buba şi Dăblidan. Munţii Bârgăului se caracterizează prin prezenţa vulcanismului substructural care a străpuns sedimentarul ridicându-se cu peste 500 m faţă <strong>de</strong> formele monotone, etajate, aproape plane ale sedimentarului. INSPECTORATUL PENTRU SITUAŢII DE URGENŢĂ „BISTRIŢA” pag._____ AL JUDEŢULUI BISTRIŢA-NĂSĂUD Bistriţa, Str.Sigmirului, nr.16, cod poştal 420158, Tel. 0263/239404, Fax 0263/232128, E-mail : isubistrita@yahoo.com, http://www.isu-bistrita.ro