Dreptul de a dispune de propriul corp
Dreptul de a dispune de propriul corp
Dreptul de a dispune de propriul corp
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
(caracterul sacru al vieţii, valorizarea pocăinţei prin suferinţa, dreptul <strong>de</strong> viaţă şi <strong>de</strong> moarte că<br />
atribut exclusiv al Divinităţii) şi chiar filozofică.<br />
Suicidul neasistat medical reprezintă actul benevol, voluntar al unei persoane prin care<br />
aceasta îşi ia viaţa, fie printr-o acţiune, fie printr-o inacţiune. Această faptă nu este nicăieri în<br />
lume sancţionată penal sau administrativ, dar <strong>de</strong>terminarea sau înlesnirea sinuci<strong>de</strong>rii sunt<br />
incriminate, inclusiv în sistemul român, doarece se doreşte protejarea dreptului la viaţă al<br />
persoanei, care trebuie apărat în mod absolute. Totuşi, există sisteme penale, <strong>de</strong> exemplu cel<br />
german, care nu sancţionează nici participaţia la sinuci<strong>de</strong>re, consi<strong>de</strong>rându-se a fi ilogic să<br />
sancţionezi participaţia la o faptă care nu este prevazută <strong>de</strong> legea penală. 58<br />
Eutanasia şi suicidal asistat medical, <strong>de</strong>şi reprezintă două noţiuni autonome acestea vor<br />
fi analizate împreună, întrucât explicaţiile juridice referitoare la cele două categorii <strong>de</strong> acte<br />
sunt, în principal, aceleaşi. Diferenţa dintre eutanasie şi suicidul asistat medical constă în<br />
modalitatea <strong>de</strong> a în<strong>de</strong>plini acest act. În cazul eutanasiei medicul administrează el însuşi<br />
medicaţia letală, pe când în cazul sinuci<strong>de</strong>rii asistate, pacientul îşi administrează singur<br />
medicaţia recomandată <strong>de</strong> medic. Medicaţia este special adaptată astfel încât să se precipite<br />
moartea şi să se reducă cât mai mult suferinţa.<br />
Eutanasia este <strong>de</strong>finită ca moartea calmă şi absolvită <strong>de</strong> suferinţe, natural sau prin<br />
intermediul substanţelor calmante ori stupefiante. Aceste termene <strong>de</strong>semnează practica<br />
precipitării morţii în cazul unui bolnav incurabil, spre a-i evita suferinţa. 59 Eutanasia are trei<br />
forme, voluntară, involuntară şi ,,<strong>de</strong> necesitate”. Eutanasia voluntară se face la solicitarea<br />
expresă a bolnavului, cea involuntară se face la solicitarea unei terţe persoane atunci când<br />
bolnavul nu este în stare <strong>de</strong>cizională, iar cea ,,<strong>de</strong> necesitate’’ în situaţia în care bolnavul este<br />
capabil, este <strong>de</strong>cizional şi eutanasia se efectuează din milă, din empatie, fără ca bolnavul să fie<br />
consultat în această privinţă. Acest ultim tip <strong>de</strong> eutanasie nu se poate accepta nici juridic, nici<br />
etico-moral. 60<br />
De cele mai multe ori se face distincţie între eutanasie pasivă şi eutanasia activă. Prima<br />
constă în refuzul îngrijirilor medicale necesare prelungirii vieţii, atunci când moartea este<br />
58 Sergiu BOGDAN, op. cit., p. 68.<br />
59 Valeriu RUSU, Dicţionar Medical, ediţia a II-a revizuită şi adăugită, ed.Medicală, Bucuresţi 2004, p. 454.<br />
60 Lorand HECSER, Eutanasia-reflecţii medicale şi socio-juridice, în <strong>Dreptul</strong> nr. 11/2000, p. 96-97.<br />
25