Dreptul de a dispune de propriul corp
Dreptul de a dispune de propriul corp
Dreptul de a dispune de propriul corp
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
fost diferită în cazul în care sistemul nostru <strong>de</strong> drept penal ar preve<strong>de</strong> o cauză <strong>de</strong> nepe<strong>de</strong>psire a<br />
femeii care întrerupe cursul sarcinii <strong>de</strong> până la 22 <strong>de</strong> săptămâni, cauză ce se regăseşte în<br />
sistemul <strong>de</strong> drept german. 56<br />
O ultima situaţie specială este reprezentată <strong>de</strong> sterilizarea terapeutică neconsimţită. S-a<br />
pus problemă dacă dreptul la viaţă înseamnă şi protecţia faţă <strong>de</strong> anumite atingeri aduse<br />
integrităţii fizice, dar <strong>de</strong> natură să pună în pericol viaţa individului. Această problemă a fost<br />
abordată <strong>de</strong> Comisia Europeană, dar nu a fost tranşată. În principiu, în ceea ce priveşte<br />
practica sterilizării terapeutice neconsimţite, aceasta poate fi contrară articolului 2. Totuşi,<br />
acestei opinii i s-a adus contraargumentul că face confuzie între dreptul la viaţă şi dreptul <strong>de</strong> a<br />
da viaţă sau <strong>de</strong> a procrea. 57<br />
2. ,,Ultima”frontieră a dreptului la viaţă<br />
Alături <strong>de</strong> momentul <strong>de</strong> <strong>de</strong>but al vieţii, un alt moment primordial în viaţa unui individ<br />
este reprezentat <strong>de</strong> momentul morţii acestuia, indiferent dacă acesta sfârşeşte din cauze<br />
naturale sau datorită autoprovocării morţii, prin suicid, suicid asistat medical sau eutanasie.<br />
Intens mediatizatul subiect al eutanasiei a captat în ultimele <strong>de</strong>cenii în mod frecvent atenţia<br />
opiniei publice.<br />
În arena <strong>de</strong>zbaterii pe marginea acceptabilităţii etice a <strong>de</strong>ciziilor eutanasice au fost<br />
aruncate argumente diverse, conducând la inevitabilă concluzie că este absolut necesară o<br />
abordare interdisciplinară a acestui <strong>de</strong>licat subiect. Partizanii şi opozanţii eutanasiei îşi apăra<br />
cu tărie poziţia pro şi, respectiv, contra actului eutanasic, utilizând argumente <strong>de</strong> natură morală<br />
(compasiune, bine/rău, blamarea sau valorizarea suferinţei), psihologică (afectarea capacităţii<br />
<strong>de</strong> exprimare liberă a voinţei în contextul afecţiunilor incurabile, <strong>de</strong>bilitante sau invalidante),<br />
sociologică (impactul actului eutanasic asupra mediului familial, consumarea inutilă <strong>de</strong> resurse<br />
umane şi materiale care ar putea fi folosite în alte domenii ale socialului, teoria progresului<br />
social), <strong>de</strong>ontologica (menirea medicului este <strong>de</strong> tămăduitor, nu <strong>de</strong> călău), medicală (limitele<br />
medicinii mo<strong>de</strong>rne în ceea ce priveşte tratamentul anumitor afecţiuni, îngrijirile paleative),<br />
medico-legală şi juridică (legiferarea eutanasiei, respectiv sancţionarea sa legală), religioasă<br />
56 I<strong>de</strong>m p.140-141.<br />
57 Nasty Marian VLăDOIU, op. cit., p. 179.<br />
24