Dreptul de a dispune de propriul corp
Dreptul de a dispune de propriul corp
Dreptul de a dispune de propriul corp
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
diferenţă în raport cu situaţia în care copilul ar fi <strong>de</strong>cedat nenascut 44 . Condiţia viabilitaţii este<br />
corectă pentru că, din momentul în care fetusul are capacitatea <strong>de</strong> a trăi singur, dar<br />
supravieţuieşte in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> ceea ce îl poartă, el nu mai reprezintă o parte a <strong>corp</strong>ului<br />
mamei, ci reprezintă o existenţa umană protejată <strong>de</strong> dreptul penal. În sens contrar când fetusul<br />
nu este viabil, copilul participă la umanitatea mamei sale iar viaţă sa este încă viaţă altuia,<br />
astfel că nu se poate pretin<strong>de</strong> o protecţie separată. Contradicţia expusă mai sus poate fi<br />
justificată <strong>de</strong> faptul că embrionul beneficiază <strong>de</strong> protecţie asemenea unei fiinţe umane atâta<br />
timp cât nu intră în conflict cu drepturile fundamentale ale mamei, moment în care acestea vor<br />
<strong>de</strong>veni prioritare. 45<br />
În dreptul român, potrivit unei concepţii, <strong>de</strong> existenţa dreptului la viaţă nu se poate<br />
vorbi <strong>de</strong>cât din momentul în care s-a sfârşit procesul naşterii naturale, moment în care copilul<br />
este expulzat şi îşi începe viaţă extrauterină. 46 Argumentul pe care această concepţie se<br />
bazează este acela al incriminării pruncuci<strong>de</strong>rii, aceasta <strong>de</strong>oarece articolul 177 C.pen<br />
incriminează uci<strong>de</strong>rea copilului nou născut imediat după naştere. Aşadar, doar după finalizarea<br />
procesului naşterii subiectul pasiv în<strong>de</strong>plineşte condiţiile <strong>de</strong> a fi nou născut, adică <strong>de</strong> a fi o<br />
persoană 47 .<br />
Această primă concepţie poate fi combătută prin numeroase argumente, printre care<br />
amintim că pruncuci<strong>de</strong>rea este o formă <strong>de</strong> omor atenuat, comis <strong>de</strong> mamă în condiţia stării <strong>de</strong><br />
tulburare pricinuită <strong>de</strong> procesul naşterii, astfel încât ar fi fost imposibil că legiuitorul să<br />
<strong>de</strong>finească altfel pruncuci<strong>de</strong>rea, <strong>de</strong>oarece starea <strong>de</strong> tulburare a mamei este o consecinţă a<br />
procesului naşterii. De asemenea, dacă am acceptă acest punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re am ajunge la nişte<br />
soluţii inacceptabile pentru că faptă <strong>de</strong> uci<strong>de</strong>re a fătului realizată în cursul naşterii, înainte <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sprin<strong>de</strong>rea fătului <strong>de</strong> <strong>corp</strong>ul mamei şi după <strong>de</strong>clanşarea procesului naşterii nu ar fi<br />
sancţionată ca omor. În aceeaşi situaţie s-ar încadra şi fapta medicului care, din culpă, în<br />
cursul procesului naşterii <strong>de</strong>termină moartea copilului, faptă ce nu se va încadra în conţinutul<br />
infracţiunii <strong>de</strong> uci<strong>de</strong>re din culpă. 48<br />
44<br />
Radu CHIRIŢĂ, art. cit.,p. 130.<br />
45 Ibi<strong>de</strong>m.<br />
46<br />
Tudorel TOADER, Drept Penal.Partea Specială, ed. All Beck, Bucureşti, 2002, p. 38.<br />
47 Sergiu BOGDAN, Drept Penal.Partea Specială, ed. Universul Juridic, Bucureşti, 2009, p. 14.<br />
48 I<strong>de</strong>m , p. 14-15.<br />
21