Descarca monografie in format PDF - Giarmata Vii
Descarca monografie in format PDF - Giarmata Vii
Descarca monografie in format PDF - Giarmata Vii
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Monografia localităţii <strong>Giarmata</strong> <strong>Vii</strong> - Überland<br />
zonă. În vechile cariere de pământ se formează bălţi care, în anii cu precipitaţii<br />
abundente, persistă pe întreaga perioadă anuală 29 .<br />
Problema contam<strong>in</strong>ării apei de adâncime şi de suprafaţă cu substanţe ce<br />
conţ<strong>in</strong> nitraţi, nitriţi, amoniu şi pesticide, care au efecte negative asupra organismului<br />
uman, este o temă de actualitate pentru întreaga zonă a Banatului. De<br />
aceea, încă d<strong>in</strong> anul 1998, Universitatea de Şti<strong>in</strong>ţe Agricole şi Medic<strong>in</strong>ă Veter<strong>in</strong>ară<br />
a Banatului Timişoara împreună cu Departamentul Federal pentru Protecţia<br />
Plantelor d<strong>in</strong> Stuttgart a analizat contam<strong>in</strong>area cu nitriţi şi pesticide a<br />
apei freatice potabile d<strong>in</strong> vestul României. Rezultatele prelevate d<strong>in</strong> fântâni de<br />
peste 60 m adâncime semnalează o bună calitate a apei potabile, însă apa freatică<br />
de suprafaţă se remarcă pr<strong>in</strong>tr-un nivel ridicat de nitraţi, nitriţi şi amoniu.<br />
În ceea ce priveşte localitatea <strong>Giarmata</strong> <strong>Vii</strong>, rezultatele experimentale în perioada<br />
1999-2002, priv<strong>in</strong>d conţ<strong>in</strong>utul de nitraţi, nitriţi şi amoniu, <strong>in</strong>dică o creştere<br />
a conţ<strong>in</strong>utului de nitraţi în apa freatică datorită practicării agriculturii <strong>in</strong>tensive.<br />
Valoarea maximă obţ<strong>in</strong>ută pentru nitraţi a fost de 385 mg/l, ceea ce înseamnă<br />
o depăşire de peste şapte ori a limitei maxime admise (50 mg/l).<br />
O altă cauză de care se leagă conţ<strong>in</strong>utul ridicat de nitraţi în apa freatică<br />
de suprafaţă d<strong>in</strong> localitate o constituie amplasarea localităţii în apropierea<br />
pistei de aterizare aparţ<strong>in</strong>ând Aeroportului Internaţional Timişoara. Pentru<br />
dezgheţarea pistei în perioada rece a anului, s-au folosit timp de peste 20 de<br />
ani îngrăşăm<strong>in</strong>te chimice pe bază de azot, valori maxime ale conţ<strong>in</strong>utului de<br />
nitraţi înregistrându-se în lunile de iarnă (ianuarie-februarie 2001: 270, respectiv<br />
385 mg/l). Ca urmare a acestei metode, azotul s-a <strong>in</strong>filtrat în pânza de<br />
apă freatică, <strong>in</strong>fluenţând conţ<strong>in</strong>utul de nitraţi.<br />
În schimb, rezultatele experimentale efectuate la fântânile d<strong>in</strong> <strong>Giarmata</strong><br />
<strong>Vii</strong>, forate la adâncime (60-100 m) arată că România dispune în straturile situate<br />
mai adânc de un potenţial de apă freatică valoros, care poate fi exploatat<br />
în cont<strong>in</strong>uare. Evoluţia în funcţie de anotimpuri <strong>in</strong>dică o scădere a conţ<strong>in</strong>utului<br />
de nitraţi în perioada de vară, pentru ca apoi în perioada de toamnă-iarnă<br />
conţ<strong>in</strong>utul de nitraţi al probei de apă să aibă o tend<strong>in</strong>ţă ascendentă. Această<br />
evoluţie s<strong>in</strong>usoidală legată de lunile anului este explicată de stadiul de vegetaţie<br />
al culturilor, şi anume: în perioada de primăvară-vară, când vegetaţia este<br />
abundentă, aceasta preia o parte d<strong>in</strong> azotul accesibil plantelor, scăzând conţ<strong>in</strong>utul<br />
de azot d<strong>in</strong> sol, respectiv cel <strong>in</strong>filtrat în apa subterană. Pr<strong>in</strong> practicarea<br />
unei agriculturi judicioase se poate coordona conţ<strong>in</strong>utul de nitrat preluat de<br />
plante şi respectiv cel levigat şi acumulat în apa freatică. În felul acesta se<br />
poate dim<strong>in</strong>ua spălarea nitratului şi astfel contam<strong>in</strong>area apei potabile 30 .<br />
29 Direcţia Judeţeană Timiş a Arhivelor Naţionale (în cont<strong>in</strong>uare DJTAN), fond Ocolul agricol central Timişoara,<br />
(în cont<strong>in</strong>uare OACT) dosar 49/1927, fila 79<br />
30 Cuc Liliana, Cercetare priv<strong>in</strong>d conţ<strong>in</strong>utul de nitriţi, nitraţi şi azotaţi în apele de suprafaţă şi de<br />
adâncime d<strong>in</strong> judeţul Timiş, teză de doctorat realizată sub coordonarea profesorului dr. Aurel Lăzureanu<br />
20