poluarea aerului cu pulberi - Revista de Igiena si Sanatate Publica
poluarea aerului cu pulberi - Revista de Igiena si Sanatate Publica
poluarea aerului cu pulberi - Revista de Igiena si Sanatate Publica
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
44<br />
<strong>Revista</strong> <strong>de</strong> Igienă şi Sănătate Publică, vol.58, nr.3/2008 – Journal of Hygiene and Public Health<br />
În investigaţiile clinice asupra indivizilor<br />
intoxicaţi <strong>cu</strong> monoxid <strong>de</strong> carbon, există<br />
frecvent o lipsă <strong>de</strong> corelare între<br />
concentraţia <strong>de</strong>terminată a<br />
carboxihemoglobinei, şi natura şi severitatea<br />
<strong>si</strong>mptomatologiei. Din acest motiv, unii<br />
cercetători con<strong>si</strong><strong>de</strong>ră COHb ca un indicator<br />
infi<strong>de</strong>l al severităţii <strong>si</strong>mptomelor [9,10].<br />
Lipsa <strong>de</strong> corelare poate fi atribuită, atât<br />
variaţiilor inter-individuale privind<br />
susceptibilitatea la CO (date <strong>de</strong> boli cardiovas<strong>cu</strong>lare,<br />
<strong>de</strong> anemie), cât şi diferenţelor <strong>de</strong><br />
raportare individuală a severităţii<br />
<strong>si</strong>mptomelor. Lipsa corelaţiei, poate indica<br />
<strong>de</strong> asemenea, faptul că mecanisme toxice,<br />
altele <strong>de</strong>cât hipoxia pură, stau la baza unor<br />
efecte atribuite intoxicaţiei <strong>cu</strong> monoxid <strong>de</strong><br />
carbon. Aceste mecanisme toxice includ<br />
afinitatea monoxidului <strong>de</strong> carbon pentru<br />
citocromi şi blocarea respiraţiei celulare.<br />
Mai mult, <strong>de</strong>oarece rata disocierii CO din<br />
citocromi este lentă, se con<strong>si</strong><strong>de</strong>ră că CO<br />
poate produce efecte adverse prelungite, nu<br />
doar hipoxie tranzitorie. Nivelul COHb<br />
creşte uneori foarte lent, în <strong>de</strong>zacord <strong>cu</strong><br />
expunerea individului la concentraţii ridicate<br />
<strong>de</strong> CO. Se sugerează astfel nece<strong>si</strong>tatea unui<br />
interval <strong>de</strong> timp între episodul intoxicaţiei şi<br />
<strong>de</strong>terminarea COHb, <strong>cu</strong> atât mai mult <strong>cu</strong> cât<br />
oxigenul este folo<strong>si</strong>t ca terapie imediată.<br />
Aceşti doi factori pot explica <strong>de</strong> asemenea,<br />
<strong>de</strong> ce <strong>si</strong>mptomele nu sunt corelate<br />
întot<strong>de</strong>auna <strong>cu</strong> nivelul COHb. În acest<br />
context, practica clinică supraevaluează<br />
concentraţia carboxihemoglobinei, ca<br />
indicator al severităţii <strong>si</strong>mptomelor în<br />
intoxicaţia <strong>cu</strong> monoxid <strong>de</strong> carbon, fără a<br />
dispune însă <strong>de</strong> nici o metodă riguroasă <strong>de</strong><br />
prezicere a evoluţiei pe termen lung.<br />
Bolile cardiovas<strong>cu</strong>lare în antece<strong>de</strong>nte, vârsta<br />
înaintată, starea <strong>de</strong> inconştienţă la internare,<br />
sunt factori <strong>de</strong> risc con<strong>si</strong><strong>de</strong>raţi buni<br />
indicatori ai severităţii <strong>si</strong>mptomelor; chiar şi<br />
durata expunerii, este con<strong>si</strong><strong>de</strong>rată un<br />
indicator mai bun al severităţii <strong>si</strong>mptomelor,<br />
<strong>de</strong>cât nivelul COHb. Examenul clinic<br />
obiectiv, prin testele neurop<strong>si</strong>hologice, are<br />
un rol important în diagnostic şi în<br />
prognostic. Este importantă şi anamneza<br />
bolnavului, <strong>cu</strong> stabilirea condiţiilor <strong>de</strong><br />
expunere.<br />
Există şi alte teste, care în timp îşi pot<br />
<strong>de</strong>monstra valoarea diagnostică şi <strong>de</strong><br />
prognostic: nivelul sanguin <strong>de</strong> lactat,<br />
tomografia computerizată sau rezonanţa<br />
magnetică; ultimele două au rol <strong>de</strong> evaluare<br />
a ris<strong>cu</strong>lui <strong>de</strong> apariţie a sechelelor<br />
neurologice tardive după intoxicaţia <strong>cu</strong> CO.<br />
Aceste meto<strong>de</strong> nece<strong>si</strong>tă validări<br />
suplimentare înainte <strong>de</strong> a fi unanim<br />
acceptate.<br />
DISCUŢII ŞI CONCLUZII<br />
Studiul intoxicaţiilor <strong>cu</strong> monoxid <strong>de</strong> carbon<br />
(acci<strong>de</strong>ntale, experimentale) arată că, CO<br />
cauzează o varietate <strong>de</strong> efecte asupra<br />
sănătăţii. De exemplu, <strong>si</strong>mptomele<br />
intoxicaţiei includ frecvent, dureri <strong>de</strong> cap,<br />
greaţă şi ameţeli. Studiile experimentale au<br />
i<strong>de</strong>ntificat efecte neurotoxice la indivizii<br />
sănătoşi, la concentraţii <strong>de</strong> aproximativ 10%<br />
COHb şi apariţia ischemiei, vizualizată pe<br />
EKG, la bolnavii cardio-vas<strong>cu</strong>lari, la<br />
concentraţii în jur <strong>de</strong> 2% COHb. În<br />
lo<strong>cu</strong>inţele un<strong>de</strong> aparatura casnică ce<br />
funcţionează <strong>cu</strong> gaz metan este corect<br />
instalată, întreţinută şi exploatată, este puţin<br />
probabil ca nivelul CO din aerul interior să<br />
<strong>de</strong>termine creşteri ale COHb până la aceste<br />
nivele. Există <strong>si</strong>tuaţii în care, aparatura<br />
<strong>de</strong>fectă sau improvizată <strong>de</strong>termină creşterea<br />
concentraţiei CO, <strong>cu</strong> risc pentru sănătate.<br />
Deşi este po<strong>si</strong>bilă prezicerea concentraţiei<br />
individuale <strong>de</strong> COHb, pe baza nivelului CO<br />
şi a unui scenariu <strong>de</strong> expunere, din motivele<br />
dis<strong>cu</strong>tate anterior, este mult mai dificil a<br />
prezice dacă la acea concentraţie a COHb<br />
vor apărea efecte cronice grave.<br />
Deşi se iau în con<strong>si</strong><strong>de</strong>rare numeroşi factori<br />
când se <strong>de</strong>termină sau se prezice<br />
concentraţia COHb a individului (producţia<br />
endogenă <strong>de</strong> CO, fumatul, activitatea fizică,<br />
concentraţia CO, expunerea la alte toxice),<br />
faptul că, COHb se formează la o rată bine<br />
<strong>de</strong>finită şi într-un mod predictibil, o face un<br />
valoros biomarker <strong>de</strong> expunere. De aceea,<br />
măsurarea COHb dă relaţii clare asupra<br />
expunerii la CO. A<strong>cu</strong>rateţea COHb este însă<br />
redusă ca biomarker al efectelor asupra