Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
La Prusa<br />
Prusa căzuse în mâinile Turcilor în 1326. Sf. Grigorie scrie că, pe când se afla încă în mâinile celor<br />
fără de lege, au intrat în Prusa, în luna Iunie, într’o zi de Joi. La sosirea lor creştinii de vază s’au adunat ca<br />
să poată sta de vorbă cu <strong>sf</strong>ântul ierarh. A avut loc o convorbire strălucită <strong>şi</strong> ziditoare, care însă a fost<br />
curmată atunci când barbarii au înconjurat adunarea <strong>şi</strong> au împrăştiat-o. De<strong>şi</strong> întâlnirea fusese oprită<br />
înainte de vreme, creştinii din Prusa au rămas cu credinŃa că neaşteptatul lor oaspete le-a vorbit de acele<br />
lucruri de care aveau nevoie. 314<br />
Grigorie scrie apoi că după două zile au părăsit Prusa. Luni au ajuns într’un Ńinut muntos cu păduri<br />
dese. El descrie Ńinutul <strong>şi</strong> clima acestuia, observând că în acel Ńinut bătea un vânt de pe crestele munŃilor.<br />
Apa rece Ńâşnea în sus, răcorind aerul în vremea secerişului. Era un loc pe care Turcii îl foloseau pentru<br />
păşunat.<br />
Se aflau încă în luna Iunie a anului 1354, când Sf. Grigorie <strong>şi</strong> tovară<strong>şi</strong>i săi au fost du<strong>şi</strong> la reşedinŃa<br />
de vară a emirului Orhan, unde s’au întâlnit cu nepotul acestuia, Ismail. Şezând pe iarba moale, de faŃă<br />
fiind câteva căpetenii otomane, au început să mănânce. Ierarhul mânca fructe iar ei tot felul de cărnuri. Pe<br />
când mâncau, l-au întrebat pe <strong>sf</strong>ânt de pricina pentru care nu mănâncă niciodată carne. Pe când răspundea,<br />
un alt musulman s’a alăturat lor, arătând <strong>şi</strong> pricina pentru care întârziase: tocmai <strong>sf</strong>âr<strong>şi</strong>se de împărŃit<br />
pomenile date de Emir, care era sarcina lui în toate Vinerile. Atunci propovăduitorul harului Grigorie s’a<br />
folosit de prilej spre a vorbi despre milostenie. 315<br />
Ismail l-a întrebat pe ierarh dacă el face milostenie. Sfântul a răspuns că într’adevăr milostenia era<br />
rodul dragostei pentru adevăratul Dumnezeu, <strong>şi</strong> cu cât iubeşti mai mult pe Dumnezeu, cu atâta eşti mai<br />
milostiv. 316<br />
Atunci Ismail l-a întrebat pe ierarh dacă el îl primeşte <strong>şi</strong> îl iubeşte pe Profetul lor Mahommed.<br />
Sfântul a tăgăduit. Voind să afle pricina pentru acest răspuns Ismail a cerut Sfântului Grigorie să-i<br />
explice.<br />
Dintr’o scrisoare a <strong>sf</strong>ântului aflăm că el a făcut o apologie care i-a mulŃumit pe ascultătorii săi. Apoi<br />
a adăugat: „Dacă cineva nu crede cuvintele ÎnvăŃătorului (Hristos), nu îi este cu putinŃă să-l iubească pe<br />
ÎnvăŃătorul ca ÎnvăŃător”. Atunci Ismail a spus: „Voi îl iubiŃi pe Issa (cum îl numesc musulmanii pe Iisus),<br />
de care se zice că a fost răstignit?” 317 Sfântul a încuviinŃat <strong>şi</strong>, în puŃine cuvinte, a rezolvat păruta<br />
dificultate de a înŃelege, vorbind despre cea de voie <strong>şi</strong> slăvită Patimă <strong>şi</strong> nepătimire a Dumnezeirii.<br />
Ismail l-a întrebat din nou pe ierarh: „Dar cum se face că vă închinaŃi lemnului Crucii?” 318 Din nou<br />
ierarhul a făcut o scurtă apologie, explicând că Crucea era simbolul biruinŃei lui Hristos.<br />
Ismail, făcându-se că nu pricepe, a spus: „Tu spui că Allah a luat o femeie, a înzestrat-o cu putere <strong>şi</strong><br />
apoi El a zămislit un Fiu”. 319 Sfântul a răspuns: „Voi, Turcii, nu-l primiŃi pe Hristos ca Dumnezeu, dar<br />
314<br />
Patriarhul Filothei Kokkinos, ViaŃa lui Grigorie Palama, op. cit., p. 349.<br />
315<br />
Ibid., p. 351.<br />
316<br />
Musulmanii cred că Iudaismul este o religie materialnistă: Iisus a fost trimis să repună rânduială, propovăduind o religie<br />
spirituală. În final a venit Mahommed spre a propovădui pentru totdeauna dreapta măsură între materialism <strong>şi</strong> purul<br />
spiritualism. (Cf. Jacques Jomier, How to Understand Islam, The Crossroad Publishing Company, NY, 1989, p. 104.)<br />
317<br />
Islamul învaŃă că altcineva a fost răstignit în locul lui Iisus. Iată cum sună stihul respectiv din Coran: „Ei însă nu l-au<br />
omorât, <strong>şi</strong> nu l-au răstignit, ci pe altul, care le părea asemenea” (Coran 4:156, trad. Dr. Silvestru Octavian Iosipescul, Ed. Eta,<br />
Cluj, f.a., p. 113). Musulmanii cred că de fapt Iisus a scăpat de moarte.<br />
318<br />
Cinstirea <strong>sf</strong>inŃilor <strong>şi</strong> a icoanelor era pentru musulmani idolatrie, de aceea una din întrebările cele mai dese era: „De ce vă<br />
închinaŃi la bucăŃi de lemn cioplit <strong>şi</strong> la icoane, în chip potrivit numai lui Allah?” În disputa cu musulmanii, creştinii tindeau să<strong>şi</strong><br />
întemeieze apărarea icoanelor pe valoarea lor pedagogică, iar nu pe argumentele hristologice folosite împotriva<br />
iconoclaştilor. Cf. Pelikan, The Spirit of Eastern Christendom (600-1700), vol. 2, The University of Chicago Press, Chicago,<br />
IL, 1977, p. 233.<br />
319<br />
La Mecca, Coranul încă pomeneşte de Maria „cea care a păstrat mitrasul ei întru feciorie” (Coran 21, 91) <strong>şi</strong> de Fiul ei „al<br />
cărui nume va fi Messia Iisus (Issa), fiul Mariei” (Coran 3:40, ibid., p. 83). De<strong>şi</strong> Coranul îl numeşte pe Iisus „Messia”, numirea<br />
este explicată altfel de către comentatorii musulmani. Coranul spune despre Maria că a trăit din pruncie în Templu <strong>şi</strong> că<br />
prorocul Zaharia i-a purtat de grijă. Îngerul Gavriil i-a vestit viitoarea naştere feciorească a lui Iisus. Aceasta are loc departe de<br />
orice locuinŃă omenească. Textul subliniază minunea zămislirii fără de tată <strong>şi</strong> spune că Maria, „dreapta femeie”, era „o femeie<br />
a adevărului” (Coran 5:75, 79), care <strong>şi</strong>-a păzit bine fecioria. Ea s’a făcut vrednică de duhul lui Allah <strong>şi</strong> Cuvântul, Iisus Hristos.<br />
La naşterea sa, pruncul Iisus Hristos vorbeşte spunând că este rob al lui Allah (Abd Allah) <strong>şi</strong> Proroc. Textul mai spune: „Eu<br />
sânt robul lui Dumnezeu. El mi-a dat scriptura <strong>şi</strong> m’a făcut proroc. Şi El m’a făcut binecuvântat ori<strong>şi</strong>unde aş fi, <strong>şi</strong> mi-a poruncit<br />
96