Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
(energie)”. 288 Dacă energia dumnezeiască ar fi din rândul zidirilor, înseamnă că a existat un moment când<br />
Dumnezeu nu avea această energie. Însă energia Sa este veşnică <strong>şi</strong> atotputernică. 289<br />
Nu toate darurile Duhului se află în fiecare om, „ci fiecare are darul său dela Dumnezeu, unul<br />
aşa, iar altul într’alt chip” (1 Cor. 7, 7) <strong>şi</strong> „dupre măsura darului lui Hristos” (Ef. 4, 7). Sfântul Părinte al<br />
Bisericii Ioan Gură de Aur a văzut mai dinainte în chip limpede eresul lui Varlaam <strong>şi</strong> Akindin când scria:<br />
„Nu are cineva toate, ca să nu socoteşti harul că este fire”. 290<br />
Zidirea, naşterea <strong>şi</strong> purcederea<br />
„Şi câŃi zic că numai fiinŃă (esenŃă) este Dumnezeu, care fiinŃă nu are nimic care să se privească<br />
întru dânsa, aceştia fac pre Dumnezeu că nici a zidi <strong>şi</strong> a lucra are, nici are ceva către ceva. ... Iar dacă nu<br />
le are pre acestea ... atunci El nu este nici început, nici Făcător, nici Stăpân, <strong>şi</strong> nici Tatăl nostru după har.<br />
... Şi dacă nu este cea ‘către ceva’ în fiinŃa lui Dumnezeu, atuncea se tăgăduieşte dimpreună <strong>şi</strong> triipostăsuirea<br />
Dumnezeirii. Iar dacă nu este nici tri-ipostatic, nu este nici Stăpân al totului, nici Dumnezeu.<br />
Aşadar fără de Dumnezeu sânt aceştia carii într’o unire cu cei protivnici [i.e. Varlaam <strong>şi</strong> Akindin] cugetă<br />
întru acest chip”. 291<br />
Apoi urmând, Sf. Grigorie zice: „Şi dacă, după bârfeala celor protivnici <strong>şi</strong> a celor cugetători cu<br />
dân<strong>şi</strong>i, nu are deosebire defel dumnezeiasca lucrare de dumnezeiasca fiinŃă, atunci ‘a zidi’, care al<br />
dumnezeieştii lucrări este, cu nimic se deosebeşte de ‘a naşte <strong>şi</strong> a purcede’, care sânt ale dumnezeieştii<br />
fiinŃe. Iar dacă ‘a zidi’ nu se deosebeşte de ‘a naşte <strong>şi</strong> a purcede’, atunci nici zidirile cu nimic se<br />
deosebesc de Cel născut <strong>şi</strong> Cel purces. Şi dacă aceasta este aşa, după cum zic aceştia, atunci nici Fiul <strong>şi</strong><br />
Duhul Sfânt al lui Dumnezeu cu nimic se deosebesc de zidiri, <strong>şi</strong> zidirile toate vor fi lui Dumnezeu <strong>şi</strong> Tatăl<br />
naşteri <strong>şi</strong> purcederi, <strong>şi</strong> atunci se va face dumnezeu zidirea, <strong>şi</strong> Dumnezeu se va rândui în rândul zidirilor.<br />
Pentru aceasta dumnezeiescul Chiril, vrând să arate osebirea dumnezeieştii fiinŃe <strong>şi</strong> a lucrării, zice adică:<br />
‘Dumnezeiasca fire are pre a naşte, iar a zidi este al dumnezeieştii lucrări’. Şi afară de acestea adaugă <strong>şi</strong><br />
zice curat: ‘Fire <strong>şi</strong> lucrare nu este aceea<strong>şi</strong>’.” 292<br />
Vorbind răspicat împotriva absurdităŃilor învăŃăturii lui Akindin, Sf. Grigorie spune: „Dacă nu se<br />
deosebeşte cu nimic dumnezeiasca fiinŃă de dumnezeiasca lucrare, atunci ‘a naşte’ <strong>şi</strong> ‘a purcede’ defel nu<br />
se deosebesc de ‘a zidi’. Însă Dumnezeu Tatăl zideşte prin Fiul, în Duhul Sfânt; prin urmare, după părerea<br />
celor potrivnici <strong>şi</strong> a celor împreună-cugetători cu ei, El <strong>şi</strong> naşte <strong>şi</strong> purcede prin Fiul, în Duhul Sfânt”. 293<br />
Învinuirea de ditheism<br />
Grigorie, dumnezeiasca alăută a Duhului, lepădând în chip limpede învinuirea de ditheism, adusă<br />
necontenit de către Varlaam <strong>şi</strong> Akindin, spune: „Deci potrivnicii [i.e. akindiniştii] nu primesc, nici pot a<br />
cunoaşte cea după Dumnezeu neîmpărŃită împărŃire <strong>şi</strong> împărŃită unire ... <strong>şi</strong> că unul este Dumnezeu, acela<strong>şi</strong><br />
necuprins fiind după fiinŃă, însă cuprins de către zidiri după dumnezeieştile Lui lucrări, adică după cea<br />
mai nainte de veci a Sa voie pentru noi, după cea mai nainte de veci a Sa pronie pentru noi, <strong>şi</strong> după cea<br />
mai nainte de veci a Sa înŃelepciune pentru noi”. 294 Aceasta se potriveşte cu graiurile lui Pavel, gura lui<br />
Hristos, care scria: „Pentru că cele nevăzute ale Lui de la zidirea lumii, din făpturi socotindu-se se văd, <strong>şi</strong><br />
288<br />
„O sută cincizeci de capete...” 140, ibid.<br />
289<br />
Ibid.<br />
290<br />
„O sută cincizeci de capete...” 108.<br />
291<br />
„O sută cincizeci de capete...” 134, Filocalia de la Prodromu, vol. II, p. 293.<br />
292<br />
„O sută cincizeci de capete...” 96, Filocalia de la Prodromu, vol. II, p. 283; „150 de capete despre cunoştinŃa naturală,<br />
despre cunoaşterea lui Dumnezeu, despre viaŃa morală <strong>şi</strong> despre făptuire” 96, în Filocalia, vol. VII, Ed. Humanitas, Bucureşti,<br />
2005, p. 447.<br />
293<br />
„O sută cincizeci de capete...” 97, Filocalia de la Prodromu, vol. II, p. 283; „150 de capete despre cunoştinŃa naturală,<br />
despre cunoaşterea lui Dumnezeu, despre viaŃa morală <strong>şi</strong> despre făptuire” 97, în Filocalia, vol. VII, Ed. Humanitas, Bucureşti,<br />
2005, p. 447.<br />
294<br />
„O sută cincizeci de capete...” 81, Filocalia de la Prodromu, vol. II, pp. 278-279; „150 de capete despre cunoştinŃa naturală,<br />
despre cunoaşterea lui Dumnezeu, despre viaŃa morală <strong>şi</strong> despre făptuire” 81, în Filocalia, vol. VII, Ed. Humanitas, Bucureşti,<br />
2005, p. 438.<br />
83