Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Monahia Xenia<br />
Scriind despre viaŃa duhovnicească, el a trimis un Cuvânt către preacinstita între monahii Xenia,<br />
care era învăŃătoarea Mariei, fiica Împărătesei Anna. În această epistolă el vorbeşte amănunŃit despre<br />
premisele antropologice <strong>şi</strong> dogmatice ale nevoinŃei. 254 Harul dat la botez, scrie el, rodeşte înviere<br />
sufletului, sau ceea ce se numeşte „întâia înviere”. 255 El îi spune că monahul trebuie să fugă de plăcerile<br />
simŃurilor <strong>şi</strong> de înlesnirile care aduc nesimŃire, învârtoşare <strong>şi</strong> îndărătnicie, <strong>şi</strong> să deprindă zdrobirea inimii<br />
<strong>şi</strong> vieŃuirea cea necăjită, pentru a lucra <strong>şi</strong> a curăŃi sufletul spre a fi gata pentru Mirele său.<br />
„Fiindcă pricină a mâniei este pofta pe carea nu o poate săvâr<strong>şi</strong>, după cum <strong>şi</strong> a nestatorniciei este<br />
înălŃarea minŃii. Şi acestea două, adică cea poftitoare <strong>şi</strong> cea cuvântătoare, având rea stare, nu este cu<br />
putinŃă vreodată nici cea mânioasă a sufletului a se vindeca, de nu mai întâi se va vindeca pofta, nici cea<br />
cuvântătoare, de nu se vor vindeca mai întâi celelalte două”. 256 Partea mânioasă <strong>şi</strong> partea poftitoare, care<br />
sânt părŃile pătimaşe ale sufletului, trebuie să se supună părŃii cuvântătoare.<br />
El îi scria Xeniei despre moartea sufletului, zicând: „Că precum întru adevăr despărŃirea sufletului<br />
de trup este moartea trupului, aşa <strong>şi</strong> despărŃirea sufletului de la Dumnezeu este moarte a sufletului. Şi<br />
aceasta este după adevăr moarte nemuritoare a sufletului. Că pre această moarte o însemna cu porunca<br />
carea au dat-o Dumnezeu lui Adam în Rai (...), pentru că atuncea a murit sufletul lui prin călcarea<br />
poruncii, fiindcă s’a despărŃit de Dumnezeu. Iară trupeşte a urmat a mai trăi încă 930 de ani (Fac. 5, 3-<br />
4). Însă moartea care s’a făcut sufletului prin călcarea poruncii nu numai pre suflet îl face netrebnic <strong>şi</strong> pre<br />
om blestemat, ci <strong>şi</strong> pre acest trup ticălo<strong>şi</strong>t <strong>şi</strong> mult chinuit <strong>şi</strong> stricăcios l-a prefăcut, <strong>şi</strong> mai pre urmă l-a dat<br />
morŃii”. 257<br />
Cuvânt către Ioan <strong>şi</strong> Theodor<br />
În Cuvânt către Ioan <strong>şi</strong> Theodor, filosofii el tâlcuieşte nevoinŃa în cuvintele înŃelese de filosofii<br />
acelei vremi. Fiind întrebat de către Ioan <strong>şi</strong> Theodor dacă cunoaşterea <strong>şi</strong> ştiinŃa lumească sânt ceva rău,<br />
Palama le-a răspuns: „Să nu fie! (...) Fiindcă Dumnezeu a dat-o pentru că este un Tată, un Stăpân <strong>şi</strong> un<br />
Plăzmuitor bun”. 258<br />
O altă descoperire interesantă este convorbirea sa cu Ioan <strong>şi</strong> Theodor despre slujirea prorocească a<br />
monahismului. Spre deosebire de prorocia din Vechiul Legământ, care cuprindea descoperiri date<br />
anumitor oameni, harul botezului dă celor din Noul Legământ pârga ÎmpărăŃiei. Sf. Grigorie, nicidecum<br />
potrivnic rânduielii sacramentale <strong>şi</strong> ierarhiceşti a Bisericii, vede trăirea duhovnicească a monahilor ca pe<br />
o roadă a acestora. Obştea monahilor, spune Sf. Grigorie, este mai potrivită pentru dumnezeiasca fire<br />
decât oricare altă obşte ortodoxă.<br />
HIROTONIA LUI AKINDIN<br />
La Sinodul din 10 Iunie, 1341, Kaleka proclamase că numai episcopii au dreptul de a învăŃa<br />
dogmele Bisericii. Însă încrederea pe care o avea în simplul monah theolog Akindin îl făcea adeseori să<br />
încalce această hotărâre. El declara că un mirean poate intra în discuŃii legate de probleme theologice. Dar<br />
având tot mai multă nevoie de a fi susŃinut de către Akindin în bătălia sa cu Palama, Kaleka s’a gândit că<br />
ar fi bine pentru cauza sa să-l hirotonească pe Akindin, ridicându-l la un rang corespunzător în<br />
Biserică, mai ales că Akindin îl linguşea pe Patriarh <strong>şi</strong>-i spunea acele lucruri pe care dorea să le audă în<br />
254<br />
PG 150, 1044-188.<br />
255<br />
Către monahia Xenia, PG 150, 1049D.<br />
256<br />
„Către preacinstita între monahii Xenia cuvânt pentru patimi <strong>şi</strong> pentru bunătăŃi”, Filocalia de la Prodromu, vol. II, Ed.<br />
Universalia, 2001, p. 230.<br />
257<br />
Ibid., p. 224.<br />
258<br />
„Tratat în formă de epistolă către Ioan <strong>şi</strong> Theodor, filosofii”, în Grigorie Palama, Scrieri II, Ed. Deisis, Sibiu 2005, p. 423.<br />
72