Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
nu aveau nici un dar vrednic de StareŃ căci, grăbindu-se, au uitat acest amănunt. Constantin, supărat, i-a<br />
mustrat că nu avuseseră grijă de felul cum plecau în pelerinaj. Însă a lăsat totul în seama lui Dumnezeu <strong>şi</strong><br />
s’a rugat să le dea ajutor în acea împrejurare. Şi nu erau vorbe goale, căci totul s’a isprăvit cu bine în chip<br />
minunat <strong>şi</strong> mai presus de fire.<br />
Pe când corabia trecea marea, Constantin s’a aplecat <strong>şi</strong> <strong>şi</strong>-a înmuiat mâna în valuri apoi a rostit în<br />
gând o rugăciune, pentru ca Hristos, Stăpânul mării, să scoată din adânc un peşte al mării. Corabia mergea<br />
înainte, când deodată – o, minunată pescuire, minunată lucrare <strong>şi</strong> putere prin care Stăpânul tuturor în chip<br />
neaşteptat proslăveşte pe slujitorii săi! – Constantin, cu mâna goală, a scos din apă un biban foarte mare.<br />
Arătându-l fam<strong>ilie</strong>i sale, Constantin a spus: „Iată, Hristos a gătit masa duhovnicului nostru”. ToŃi s’au<br />
minunat de această întâmplare cu tâlc, cântând cântări de laudă lui Dumnezeu cel ce face minuni.<br />
Ajungând la mănăstire cu bucurie <strong>şi</strong> uimire, s’au dus să-l vadă pe StareŃul lor. Ajun<strong>şi</strong> acolo, i-au povestit<br />
despre pescuirea neaşteptată care era o binecuvântare de la Dumnezeu. Potrivit Patriarhului Filothei<br />
Kokkinos (1300-1379), cel ce a scris viaŃa Sfântului Grigorie, asemenea întâmplări nu erau rare.<br />
Este vădit că Dumnezeu îi dăduse cele trebuincioase lui Constantin <strong>şi</strong> în alte locuri, în munŃi <strong>şi</strong> în<br />
pustietate. De<strong>şi</strong> autorul pomeneşte aceste locuri, el nu istoriseşte cele petrecute. 2<br />
Constantin Palama nu avea să mai trăiască mult. Cunoscându-<strong>şi</strong> mai dinainte plecarea de la cele<br />
vremelnice la cele veşnice, <strong>şi</strong>-a lăsat dregătoria <strong>şi</strong> s’a făcut călugăr. În 1303, la scurtă vreme după<br />
tunderea în monahism cu acela<strong>şi</strong> nume, Constantin a adormit cu pace în Domnul. La moartea tatălui său,<br />
micul Grigorie încă nu împlinise şapte ani.<br />
ANII DE ÎNVĂłĂTURĂ AI SFÂNTULUI<br />
Mama <strong>sf</strong>ântului, Kali, s’a îngrijit mult să-i dea lui Grigorie, ca <strong>şi</strong> fraŃilor <strong>şi</strong> surorilor lui, o bună<br />
învăŃătură, în duhul legii dumnezeieşti <strong>şi</strong> al Sfintei Scripturi. De<strong>şi</strong> Grigorie se deosebea prin fireasca sa<br />
înŃelepciune <strong>şi</strong> sârguinŃă, simŃea totu<strong>şi</strong> că îi este greu să Ńină minte anumite lucruri. Neîncrezându-se în<br />
iscusinŃa sa, a luat obiceiul ca, înainte de a se apuca de vreo carte, să facă trei metanii cu rugăciune<br />
înaintea icoanei Maicii Domnului. Şi într’adevăr, Sfânta Fecioară l-a ajutat pe evlaviosul copil care, după<br />
cum au băgat toŃi de seamă, a sporit grabnic în învăŃătură. Astfel, în scurtă vreme a izbutit să înveŃe<br />
filosofia <strong>şi</strong> celelalte ştiinŃe cunoscute. Când copiii fam<strong>ilie</strong>i Palama se aflau la palat, cei de acolo obişnuiau<br />
să zică: „Iată copiii <strong>sf</strong>ântului,” adică ai lui Constantin, tatăl lui Grigorie.<br />
2 Ibid., pp. 41-51.<br />
5