Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Editura Cartea Ortodoxă - parohia "sf.prooroc ilie tesviteanul şi sf ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Întâia Triadă, <strong>Cartea</strong> a Doua<br />
În <strong>Cartea</strong> a Doua din Întâia Triadă Sf. Grigorie vorbeşte despre forma de rugăciune isihastă <strong>şi</strong><br />
despre preschimbarea trupului. Sfântul începe cu cuvintele Apostolului, „trupul vostru este lăcaş celui<br />
dintru voi Sfânt Duh” (1 Cor. 6, 19), <strong>şi</strong> iară<strong>şi</strong>, noi sântem casa lui Dumnezeu (cf. Evr. 3, 6); căci Însu<strong>şi</strong><br />
Dumnezeu zice: „Voi locui întru ei <strong>şi</strong> voi umbla întru ei, <strong>şi</strong> voi fi lor Dumnezeu <strong>şi</strong> ei vor fi mie norod” (2<br />
Cor. 6, 16). De ce oare un om cu minte s’ar sminti la gândul că mintea noastră locuieşte în acea fire care<br />
este menită să se facă locuinŃa lui Dumnezeu? Iată dar că trupul nu este rău. Tot aşa, nu este nimic rău în<br />
faptul că mintea locuieşte în trup; potrivit dumnezeiescului Pavel, răul este legea păcatului „carea este<br />
întru mădulările mele, oştindu-se împrotiva legii minŃii mele” (Rom. 7, 23). 63<br />
Apoi <strong>sf</strong>ântul scrie: „Inima este cămara puterii noastre mintale <strong>şi</strong> cel dintâi organ trupesc al minŃii”.<br />
Ca urmare, noi priveghem mereu asupra puterii noastre mintale <strong>şi</strong> o îndreptăm cu cea mai straşnică<br />
trezvie, adunându-ne mintea revărsată în afară prin simŃuri <strong>şi</strong> mânându-o din nou înlăuntru spre inima<br />
însă<strong>şi</strong>, cămara cugetărilor. Inima este organul ocârmuitor, scaunul harului, unde se găseşte mintea <strong>şi</strong> toate<br />
cugetele sufletului. 64<br />
Grigorie, cunoscătorul cereştilor taine, tăgăduieşte părerea că metoda psiho-fizică de a Ńine mintea<br />
în trup este o cale mecanică de a dobândi harul. El afirmă că pentru începători metoda aceasta de<br />
rugăciune este o cale practică de a ocoli răspândirile <strong>şi</strong> abaterile minŃii. El scrie: „Nu este ceva necuvenit<br />
a îndemna, mai ales pe începători, să privească asupra lor <strong>şi</strong> să-<strong>şi</strong> mâne prin răsuflare mintea înlăuntru.<br />
Cine, chibzuit fiind, ar opri pe cei ce nu au încă mintea în stare să se contemple pe sine<strong>şi</strong>, a folosi oarecari<br />
metode ca să <strong>şi</strong>-o adune asupră-<strong>şi</strong>? Mintea celor ce sânt la începutul acestei lupte, chiar adunată fiind, sare<br />
necontenit <strong>şi</strong> trebuie iară<strong>şi</strong> adunată necontenit; le scapă mereu, pentru că sânt necercaŃi, <strong>şi</strong> pentru că<br />
anevoie se contemplă mintea pe ea însă<strong>şi</strong>, fiind <strong>şi</strong> foarte nestatornică. Pentru aceea sânt unii cari<br />
îndeamnă pe începători să fie cu băgare de seamă la răsuflarea ce iese <strong>şi</strong> se întoarce, <strong>şi</strong> să o reŃină puŃin,<br />
ca să-<strong>şi</strong> reŃină astfel <strong>şi</strong> mintea, observându-o în cursul răsuflării”. 65<br />
În continuare Sf. Grigorie scrie: „Cum oare nu va dobândi omul mult folos dacă, în loc să-<strong>şi</strong> lase<br />
ochiul să se abată încolo <strong>şi</strong> încoace, <strong>şi</strong> l-ar propti ca de un stâlp de pieptul sau de buricul său?” 66<br />
Întâia Triadă, <strong>Cartea</strong> a Treia<br />
În a Treia Carte din Întâia Triadă omul lui Dumnezeu vorbeşte despre theologia apofatică.<br />
VaarlamiŃii spuneau că orice luminare accesibilă simŃurilor este o amăgire. Însă în acela<strong>şi</strong> timp ei afirmă<br />
că orice luminare dumnezeiască poate fi cuprinsă cu simŃurile. Ei pretindeau că orice luminare petrecută<br />
la Evrei <strong>şi</strong> la prorocii lor, în Legea Veche <strong>şi</strong> înainte de venirea lui Hristos, era doar simbolică. Ei<br />
susŃineau că luminarea de pe Thavor <strong>şi</strong> toate fenomenele asemănătoare erau în chip limpede perceptibile<br />
prin simŃuri. 67<br />
Ca unul ce lucrase virtutea în viaŃa practică <strong>şi</strong> se înălŃase pe culmile dumnezeieştii vederi sau<br />
contemplaŃiei, Sf. Grigorie scrie că mintea omenească se poate depă<strong>şi</strong> pe sine prin biruinŃa asupra<br />
patimilor, dobândind o formă îngerească. El arată că: „numai aceia pot a se uni cu dumnezeiasca lumină<br />
<strong>şi</strong> a o vedea, care curăŃindu-se prin păzirea poruncilor <strong>şi</strong> afierosindu-<strong>şi</strong> mintea rugăciunii curate <strong>şi</strong><br />
nematerialnice, vor primi puterea mai presus de fire a vederii dumnezeieşti”. 68 „Prin acest har mintea<br />
ajunge a se bucura de strălucirile dumnezeieşti, dobândind o formă îngerească <strong>şi</strong> dumnezeiască”. 69<br />
El scrie: „Vederea aceasta... este unire <strong>şi</strong> îndumnezeire înfăptuită prin harul lui Dumnezeu în chip<br />
tainic <strong>şi</strong> ascuns, după înlăturarea tuturor întipăririlor de aici de jos sau, mai bine zis, după încetarea<br />
63<br />
„Tratatul al Doilea din Triada Întâi”, I.2.1. Vezi <strong>şi</strong> trad. rom. în Dumitru Stăniloae, ViaŃa <strong>şi</strong> învăŃătura <strong>sf</strong>ântului Grigorie<br />
Palama, cu patru tratate traduse, ediŃia a 2-a revăzută de autor, Ed. Scripta, Bucureşti, 1993, pp. 166-167.<br />
64<br />
Ibid., I.2.3. Cf. trad. rom., ibid., p. 168.<br />
65<br />
Ibid., I.2.7. Cf. trad. rom., ibid., p. 170.<br />
66<br />
Ibid., I.2.8. Cf. trad. rom., ibid., p. 171.<br />
67<br />
„Tratatul al Treilea din Triada Întâi”, ibid., I.3. Cf. trad. rom., ibid., p. 179.<br />
68<br />
Ibid., I.3.19. Cf. trad. rom., ibid., p. 190.<br />
69<br />
Ibid., I.3.20. Cf. trad. rom., ibid., p. 191.<br />
35