înŃelepciune <strong>şi</strong> noi ne putem face asemenea cu chipul lui Dumnezeu, <strong>şi</strong> să urmăm a fi la fel <strong>şi</strong> după moarte”. 62 62 Ibid., I.1.22. 34
Întâia Triadă, <strong>Cartea</strong> a Doua În <strong>Cartea</strong> a Doua din Întâia Triadă Sf. Grigorie vorbeşte despre forma de rugăciune isihastă <strong>şi</strong> despre preschimbarea trupului. Sfântul începe cu cuvintele Apostolului, „trupul vostru este lăcaş celui dintru voi Sfânt Duh” (1 Cor. 6, 19), <strong>şi</strong> iară<strong>şi</strong>, noi sântem casa lui Dumnezeu (cf. Evr. 3, 6); căci Însu<strong>şi</strong> Dumnezeu zice: „Voi locui întru ei <strong>şi</strong> voi umbla întru ei, <strong>şi</strong> voi fi lor Dumnezeu <strong>şi</strong> ei vor fi mie norod” (2 Cor. 6, 16). De ce oare un om cu minte s’ar sminti la gândul că mintea noastră locuieşte în acea fire care este menită să se facă locuinŃa lui Dumnezeu? Iată dar că trupul nu este rău. Tot aşa, nu este nimic rău în faptul că mintea locuieşte în trup; potrivit dumnezeiescului Pavel, răul este legea păcatului „carea este întru mădulările mele, oştindu-se împrotiva legii minŃii mele” (Rom. 7, 23). 63 Apoi <strong>sf</strong>ântul scrie: „Inima este cămara puterii noastre mintale <strong>şi</strong> cel dintâi organ trupesc al minŃii”. Ca urmare, noi priveghem mereu asupra puterii noastre mintale <strong>şi</strong> o îndreptăm cu cea mai straşnică trezvie, adunându-ne mintea revărsată în afară prin simŃuri <strong>şi</strong> mânându-o din nou înlăuntru spre inima însă<strong>şi</strong>, cămara cugetărilor. Inima este organul ocârmuitor, scaunul harului, unde se găseşte mintea <strong>şi</strong> toate cugetele sufletului. 64 Grigorie, cunoscătorul cereştilor taine, tăgăduieşte părerea că metoda psiho-fizică de a Ńine mintea în trup este o cale mecanică de a dobândi harul. El afirmă că pentru începători metoda aceasta de rugăciune este o cale practică de a ocoli răspândirile <strong>şi</strong> abaterile minŃii. El scrie: „Nu este ceva necuvenit a îndemna, mai ales pe începători, să privească asupra lor <strong>şi</strong> să-<strong>şi</strong> mâne prin răsuflare mintea înlăuntru. Cine, chibzuit fiind, ar opri pe cei ce nu au încă mintea în stare să se contemple pe sine<strong>şi</strong>, a folosi oarecari metode ca să <strong>şi</strong>-o adune asupră-<strong>şi</strong>? Mintea celor ce sânt la începutul acestei lupte, chiar adunată fiind, sare necontenit <strong>şi</strong> trebuie iară<strong>şi</strong> adunată necontenit; le scapă mereu, pentru că sânt necercaŃi, <strong>şi</strong> pentru că anevoie se contemplă mintea pe ea însă<strong>şi</strong>, fiind <strong>şi</strong> foarte nestatornică. Pentru aceea sânt unii cari îndeamnă pe începători să fie cu băgare de seamă la răsuflarea ce iese <strong>şi</strong> se întoarce, <strong>şi</strong> să o reŃină puŃin, ca să-<strong>şi</strong> reŃină astfel <strong>şi</strong> mintea, observându-o în cursul răsuflării”. 65 În continuare Sf. Grigorie scrie: „Cum oare nu va dobândi omul mult folos dacă, în loc să-<strong>şi</strong> lase ochiul să se abată încolo <strong>şi</strong> încoace, <strong>şi</strong> l-ar propti ca de un stâlp de pieptul sau de buricul său?” 66 Întâia Triadă, <strong>Cartea</strong> a Treia În a Treia Carte din Întâia Triadă omul lui Dumnezeu vorbeşte despre theologia apofatică. VaarlamiŃii spuneau că orice luminare accesibilă simŃurilor este o amăgire. Însă în acela<strong>şi</strong> timp ei afirmă că orice luminare dumnezeiască poate fi cuprinsă cu simŃurile. Ei pretindeau că orice luminare petrecută la Evrei <strong>şi</strong> la prorocii lor, în Legea Veche <strong>şi</strong> înainte de venirea lui Hristos, era doar simbolică. Ei susŃineau că luminarea de pe Thavor <strong>şi</strong> toate fenomenele asemănătoare erau în chip limpede perceptibile prin simŃuri. 67 Ca unul ce lucrase virtutea în viaŃa practică <strong>şi</strong> se înălŃase pe culmile dumnezeieştii vederi sau contemplaŃiei, Sf. Grigorie scrie că mintea omenească se poate depă<strong>şi</strong> pe sine prin biruinŃa asupra patimilor, dobândind o formă îngerească. El arată că: „numai aceia pot a se uni cu dumnezeiasca lumină <strong>şi</strong> a o vedea, care curăŃindu-se prin păzirea poruncilor <strong>şi</strong> afierosindu-<strong>şi</strong> mintea rugăciunii curate <strong>şi</strong> nematerialnice, vor primi puterea mai presus de fire a vederii dumnezeieşti”. 68 „Prin acest har mintea ajunge a se bucura de strălucirile dumnezeieşti, dobândind o formă îngerească <strong>şi</strong> dumnezeiască”. 69 El scrie: „Vederea aceasta... este unire <strong>şi</strong> îndumnezeire înfăptuită prin harul lui Dumnezeu în chip tainic <strong>şi</strong> ascuns, după înlăturarea tuturor întipăririlor de aici de jos sau, mai bine zis, după încetarea 63 „Tratatul al Doilea din Triada Întâi”, I.2.1. Vezi <strong>şi</strong> trad. rom. în Dumitru Stăniloae, ViaŃa <strong>şi</strong> învăŃătura <strong>sf</strong>ântului Grigorie Palama, cu patru tratate traduse, ediŃia a 2-a revăzută de autor, Ed. Scripta, Bucureşti, 1993, pp. 166-167. 64 Ibid., I.2.3. Cf. trad. rom., ibid., p. 168. 65 Ibid., I.2.7. Cf. trad. rom., ibid., p. 170. 66 Ibid., I.2.8. Cf. trad. rom., ibid., p. 171. 67 „Tratatul al Treilea din Triada Întâi”, ibid., I.3. Cf. trad. rom., ibid., p. 179. 68 Ibid., I.3.19. Cf. trad. rom., ibid., p. 190. 69 Ibid., I.3.20. Cf. trad. rom., ibid., p. 191. 35
- Page 1 and 2: S T Â L P I I O R T O D O X I E I
- Page 3 and 4: TROPARUL SFÂNTULUI GRIGORIE Glas 8
- Page 5 and 6: nu aveau nici un dar vrednic de Sta
- Page 7 and 8: să părăsească lumea şi slava e
- Page 9 and 10: BOGOMILII La jumătatea drumului î
- Page 11 and 12: VIAłA LA MUNTELE ATHOS După ce au
- Page 13 and 14: ARĂTAREA SFÂNTULUI IOAN EVANGHELI
- Page 15 and 16: LA SCHITUL GLOSSIA Apoi Sf. Grigori
- Page 17 and 18: VIAłA LA THESSALONIC Sf. Grigorie
- Page 19 and 20: DETRONAREA ÎMPĂRATULUI Împotriva
- Page 21 and 22: SIHĂSTRIA SF. SAVVA Cinci ani paş
- Page 23 and 24: AKINDIN LA ATHOS Pe când Sf. Grigo
- Page 25 and 26: MONAHUL EVDOKIM La Esfigmenou trăi
- Page 27 and 28: aŃiunea are puterea de a ne spune
- Page 29 and 30: Epistolele către Akindin În Epist
- Page 31 and 32: VARLAAM ÎI ATACĂ PE ISIHAŞTI Dâ
- Page 33: părŃi din vestitele sale Triade 5
- Page 37 and 38: Când Varlaam a citit primele trei
- Page 39 and 40: aceasta învaŃă, lucrează şi do
- Page 41 and 42: Sfântul încheie apoi, zicând:
- Page 43 and 44: date şi arătate mai nainte celor
- Page 45 and 46: PRAZNICUL SFÂNTULUI ANTONIE CEL MA
- Page 47 and 48: o va avea cu Sine”. 120 Căci în
- Page 49 and 50: „după legea harului, Domnul Îns
- Page 51 and 52: străbătuse întregul oraş osând
- Page 53 and 54: „APĂRAREA” SFÂNTULUI Curând
- Page 55 and 56: TULBURĂRI POLITICE Sfântul Grigor
- Page 57 and 58: plecau. Sf. Grigorie s’a retras
- Page 59 and 60: Igumenul Lazăr s’a întors la m
- Page 61 and 62: FAPTELE LUI AKINDIN După ce, în A
- Page 63 and 64: omul se împărtăşeşte de firea
- Page 65 and 66: precum spune Sf. Pavel”. 201 La S
- Page 67 and 68: Al şaptelea antirrhetic În al şa
- Page 69 and 70: SCRIERILE DIN ÎNCHISOARE O altă s
- Page 71 and 72: EXCOMUNICAREA SFÂNTULUI La sfârş
- Page 73 and 74: privinŃa politicii. Deci Patriarhu
- Page 75 and 76: Astfel s’au alcătuit două taber
- Page 77 and 78: Dumnezeu. Ei se refereau la lucrare
- Page 79 and 80: PRAZNICUL NAŞTERII MAICII DOMNULUI
- Page 81 and 82: El ... şi ca îngerii lui Dumnezeu
- Page 83 and 84: (energie)”. 288 Dacă energia dum
- Page 85 and 86:
ÎNCERCĂRI DE A INTRA ÎN THESSALO
- Page 87 and 88:
ale Arhiepiscopului şi de a primi
- Page 89 and 90:
de cealaltă prin aceea că dumneze
- Page 91 and 92:
CELĂLALT SINOD La câteva zile dup
- Page 93 and 94:
În seara aceea, în chilie, ea a v
- Page 95 and 96:
ÎN ROBIE La dispoziŃia ierarhului
- Page 97 and 98:
spuneŃi că s’a născut din Feci
- Page 99 and 100:
„Însă Cuvântul/Logosul nu se a
- Page 101 and 102:
pretutindenea, atât aici jos cât
- Page 103 and 104:
perdea erau chip al celor cereşti;
- Page 105 and 106:
ăspuns: „Nici unul dintre noi nu
- Page 107 and 108:
veselitor şi a zis cu zâmbire:
- Page 109 and 110:
RĂSCUMPĂRAT DE CĂTRE SÂRBI Tân
- Page 111 and 112:
cerut tămăduire de la ierarh. El
- Page 113 and 114:
ÎNDATORIRILE PĂSTOREŞTI ALE SFÂ
- Page 115 and 116:
ÎNCERCĂRI DE UNIRE CU BISERICA RO
- Page 117 and 118:
CELE DIN URMĂ SCRIERI ALE SFÂNTUL
- Page 119 and 120:
Pe lângă 14 Noiembrie, sfântul a
- Page 121 and 122:
CÂTEVA MINUNI ALE SFÂNTULUI GRIGO
- Page 123 and 124:
este pricina acestei zarve, tulbur
- Page 125 and 126:
mergând călare prin toată cetate
- Page 127 and 128:
Când Sf. Grigorie a devenit Arhiep
- Page 129 and 130:
Nu trebuie să credem că sfântul
- Page 131 and 132:
frecat la ochi, s’a trezit şi s
- Page 133 and 134:
133
- Page 135 and 136:
135
- Page 137:
DistribuŃie: S.C. EgumeniŃa S.R.L