VARIAţIA PH-ULUI SANGUIN PE DURATA PELOIDOTERAPIEI
VARIAţIA PH-ULUI SANGUIN PE DURATA PELOIDOTERAPIEI
VARIAţIA PH-ULUI SANGUIN PE DURATA PELOIDOTERAPIEI
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
cAsE PREsEnTATIOn<br />
Variaţia ph-ului sanguin pe duraTa peloidoTerapiei<br />
Surdu Traian-Virgiliu 1 , Ion Ileana 1 , Surdu Monica 2<br />
1 Universitatea Ovidius Constanţa, Facultatea de Medicină, 2 Spitalul Judeţean de Urgenţă Constanţa<br />
Adresa pentru corespondenţă:<br />
Prep. Univ. Drd. Traian-Virgiliu Surdu,<br />
B.P. Haşdeu St. nr. 120 Bl. L8B sc.A ap. 3 Constanţa<br />
tel: 0724554756<br />
email: traian@surdu.ro<br />
Received: 01.10.2011<br />
Accepted: 15.02.2012<br />
Med Con March 2012 Vol 7, No 1, 139-142<br />
Rezumat<br />
Scop: Obiectivul principal al studiului a fost<br />
determinarea variaţiei parametrilor echilibrului acidobazic<br />
sub impactul peloidoterapiei, iar obiectivul<br />
secundar a fost aprecierea siguranţei aplicaţiei peloide la<br />
pacienţii cu suferinţe reumatismale degenerative şi posttraumatice<br />
ale membrelor. Această lucrare prezintă<br />
rezultatele investigării variaţiei pH-ului sanguin pe<br />
durata peloidoterapiei termoneutre.<br />
Materiale şi metode de lucru: Lotul de studiu a<br />
fost alcătuit din patruzeci şi trei de pacienţi cu suferinţe<br />
reumatismale degenerative şi post-traumatice ale<br />
membrelor care efectuau cura balneară de reabilitare la<br />
Techirghiol. Intervenţia terapeutică zilnică a constat în<br />
baie termoneutră (baie de nămol alternativ cu baie<br />
salină), kinetoterapie, electroterapie, masoterapie.<br />
Prelevarea probelor biologice (sânge capilar) a fost<br />
realizată în patru momente ale curei: înainte de începerea<br />
curei, imediat şi la 24 de ore după prima aplicaţie<br />
balneară şi la finalul curei de 10 aplicaţii. Determinările<br />
sanguine au fost realizate cu analizorul CCX Nova<br />
Biomedical 6.<br />
Rezultate: Măsurarea pH-ului sanguin în cele patru<br />
momente ale recoltării a arătat variaţii în limite<br />
fiziologice şi nesemnificative statistic cu excepţia valorii<br />
pH-ului măsurat imediat după prima aplicaţie salină,<br />
care a avut o creştere semnificativă statistic (p=0,02
cAsE PREsEnTATIOn<br />
de către mecanismul renal, mai lent -câteva ore- prin<br />
care se elimină bicarbonatul [1,2,3].<br />
Unul dintre primele studii asupra echilibrului<br />
acido-bazic la persoana sănătoasă aparţine autorilor<br />
americani N. W. Shock şi A. B. Hastings şi a fost<br />
publicat în numărul din martie 1934 al revistei „The<br />
Journal of Biological Chemistry” [4].<br />
În momentul actual, cele mai multe studii realizate<br />
asupra echilibrului acido-bazic şi hidro-electrolitic sunt<br />
legate de suferinţe post-traumatice, respiratorii, renale<br />
şi/sau metabolice. Deşi au fost făcute progrese<br />
importante în studiul echilibrului acido-bazic, în<br />
literatura de specialitate nu am găsit studii care să<br />
evalueze variaţia parametrilor acestei balanţe importante<br />
pentru organismul uman în condiţiile aplicării în cură<br />
externă a apelor minerale şi/sau a nămolurilor deşi<br />
balneoterapia este „perturbatoare” pentru parametrii<br />
homeostaziei, cel puţin prin: creşterea temperaturii<br />
cutanate (datorită calităţilor termopexice ale mediului<br />
de baie); modificarea încărcăturii electrice tegumentare<br />
(datorită proprietăţilor biofizice, compoziţiei biochimice<br />
a mediului terapeutic ce acţionează ca schimbători de<br />
ioni); modificarea pH-ului cutanat (datorită pH-ului<br />
diferit al mediului de baie).<br />
În acest context am considerat că trebuie studiate<br />
modificările fiziologice şi/sau fiziopatologice posibile ale<br />
echilibrului acido-bazic, ca un pas în fundamentarea pe<br />
baze ştiinţifice, de actualitate a peloidoterapiei bazate pe<br />
dovezi (evidence based balneology), ca medicină<br />
holistică şi integrativă. Acestă lucrare prezintă variaţia<br />
unui singur parametru (pH-ul sanguin) determinat cu<br />
analizorul CCX Nova Biomedical 6.<br />
140<br />
Material şi metoda de lucru<br />
Studiul variaţiei echilibrului acido-bazic sub<br />
impactul peloidoterapiei a fost realizat în sezonul<br />
autumnal, când impactul climatului este redus. Am ales<br />
aplicaţia termoneutră minim perturbatoare a funcţiilor<br />
organismului. Pentru nămolul sapropelic de Techirghiol<br />
valoarea termoneutră este de 38 0 C, iar pentru apa salină<br />
de 37 0 C.<br />
În conformitate cu metodologia aprobată de către<br />
Institutul Naţional de Recuperare, Medicină Fizică şi<br />
Balneologie, aplicaţia terapeutică constă în folosirea<br />
alternativă a nămolului şi apei saline a lacului.<br />
Metodologia de lucru specifică din Sanatoriul Balnear şi<br />
de Recuperare Techirghiol constă în balneoterapie (baie<br />
peloidă alternativ cu baie salină), kinetoterapie,<br />
masoterapie şi electroterapie prescrise şi aplicate în<br />
conformitate obiectivele terapeutice cerute de suferinţa<br />
fiecărui pacient. Programul terapeutic zilnic al<br />
MEDICAL CONNECTIONS • NUMBER 1 (25) • MARCH 2012<br />
pacienţilor a fost realizat prin diagrama de lucru a<br />
sanatoriului. O parte din pacienţi au început terapia cu<br />
baie salină şi altii cu baie peloidă. La finalul curei toţi<br />
pacienţii acumulează acelaşi număr de proceduri.<br />
În lotul de studiu au fost incluşi patruzeci şi trei de<br />
pacienţi adulţi: douăzeci şi opt femei şi cincisprezece<br />
bărbaţi, douăzeci şi patru au început terapia cu baie<br />
peloidă şi nouăsprezece cu baie salină. Media de vârstă a<br />
pacienţilor din lotul de studiat a fost de 52,27±13,04<br />
ani (Tabel I).<br />
Tabel I. Vârsta medie a pacienţilor în funcţie de<br />
tipul primei aplicaţii şi sex<br />
Parametrul Vârsta<br />
Vârsta medie lot 52,27±13,04<br />
Vârsta medie sublot cu baie inaugurală<br />
de nămol<br />
54,27±12,27<br />
Vârsta medie sublot cu baie inaugurală<br />
salină<br />
51,11±13,40<br />
Vârsta medie femei 51,86±11,38<br />
Vârsta medie bărbaţi 58,40±11,11<br />
Criteriile de includere în lotul de studiu: pacienţi<br />
cu suferinţe reumatismale de tip degenerativ şi cu<br />
sechele postraumatice ale membrelor care aveau indicaţie<br />
corectă de cură balneară, aparent sănătoşi în baza<br />
examenului clinic şi a testelor de laborator uzuale,<br />
generale.<br />
Criteriile de excludere: oricare din situaţiile<br />
prevăzute drept contraindicaţii pentru cura balneară;<br />
prezenţa sau apariţia fenomenelor inflamatorii articulare,<br />
a decompensării cardiace şi/sau tensionale pe durata<br />
tratamentului; leziuni cutanate; suferinţe respiratorii,<br />
endocrine, neurologice, tulburări de statică vertebrală;<br />
medicaţie cortizonică sau orice alt tip de medicaţie<br />
cunoscută ca având interferenţe cu parametrii<br />
determinaţi (diuretice, administrarea suplimentelor<br />
alimentare cu conţinut de minerale sau având glucide în<br />
compoziţie).<br />
Pacienţii au fost întrebaţi dacă doresc să participe la<br />
studiu şi au fost informaţi asupra ritmicităţii recoltării<br />
probelor biologice, asupra faptului că rezultatele vor fi<br />
publicate şi au primit asigurări asupra păstrării<br />
confidenţialităţii datelor personale. Toţi pacienţii au<br />
semnat consimţământul informat.<br />
Prelevarea probelor biologice a fost realizată<br />
dimineaţa, înainte de micul dejun şi de începerea<br />
tratamentului, în patru momente ale curei: înainte de<br />
începerea curei (moment notat „in”); imediat după<br />
prima aplicaţie balneară pe care am numit-o aplicaţia<br />
Surdu et al
MEDICAL CONNECTIONS • NUMBER 1 (25) • MARCH 2012<br />
inaugurală/iniţală, (moment notat cu „im”); la douăzeci<br />
şi patru de ore de la prima aplicaţie dar înainte de cea<br />
de-a doua (moment notat „24”); la finalul curei de 10<br />
aplicaţii (moment notat „fin”).<br />
Sângele prelevat nu a necesitat nicio altă prelucrare,<br />
determinarea făcându-se pe sângele capilar integral, cu<br />
analizorul CCX 6 Nova Biomedical.<br />
Rezultate<br />
În conformitate cu cerinţele medicinei bazate pe<br />
dovezi după întabelarea rezultatelor am calculat media şi<br />
deviaţia standard şi apoi am aplicat testele de comparaţie<br />
multiplă (t-test) pentru aprecierea semnificaţiei statistice<br />
a rezultatelor obţinute (Tabel II).<br />
În cazul prelucrării matematice a datelor obţinute<br />
pentru parametrul pH am constatat o distribuţie<br />
normală şi omogenă a valorilor pentru ambele tipuri de<br />
aplicaţie, pentru toate momentele de timp luate în<br />
consideraţie şi pentru toate grupele analizate. Testul de<br />
comparaţie între grupuri (t-test) a relevat variaţia în<br />
limite fiziologice şi nesemnificativă statistic a pH-ului<br />
sanguin pe durata curei, cu excepţia valorii pH-ului<br />
măsurat imediat după prima aplicaţie salină, care a avut<br />
o creştere semnificativă statistic (p=0,02
cAsE PREsEnTATIOn<br />
În cursul aplicaţiei balneare pH-ul plasmatic şi<br />
mecanismele de menţinere sunt „ameninţate” de<br />
creşterea temperaturii mediului intern şi de creşterea<br />
ventilaţiei pulmonare. Astfel: temperatura cutanată<br />
poate creşte cu 1-2 0 C în condiţiile în care temperatura<br />
mediului de baie este păstrată constantă. În protocolul<br />
de lucru de la Sanatoriul Balnear şi de Recuperare<br />
Techirghiol menţinerea cvasiconstantă a temperaturii<br />
mediului de baie se face prin adăugarea unei cantităţi de<br />
apă încălzită la jumătatea duratei procedurii; creşterea<br />
temperaturii zonei centrale (miez) este doar de 0,1-<br />
0,2 0 C. În aceste condiţii homeotermia şi pH-ul nu sunt<br />
ameninţate iar funcţia de termoreglare şi homeostazia<br />
acido-bazică sunt menţinute cu uşurinţă de către<br />
organism; funcţia respiratorie este solicitată minimal<br />
întrucât efectul relaxant (muscular şi general) al aplicaţiei<br />
produce diminuarea frecvenţei respiratorii şi creşterea<br />
amplitudinii respiraţiilor cu consecinţe minime atât<br />
pentru baia salină cât şi pentru cea peloidă<br />
Organismul răspunde acestor solicitări cu ajustări<br />
funcţionale adecvate care nu depăşesc limitele fiziologice.<br />
Intensitatea răspunsului depinde de tipul aplicaţiei<br />
inaugurale: aplicaţia peloidă este mai solicitantă decât<br />
cea salină.<br />
Interfaţa sistemului biologic organism-mediu peloid<br />
este reprezentată de tegument. Una dintre funcţiile cele<br />
mai importante ale pielii este aceea de barieră fizicochimică<br />
realizată de stratul cornos (inert metabolic) şi de<br />
filmul hidro-lipidic („burete biochimic”), care reglează<br />
homeostazia pielii şi implicit pe cea a mediului intern al<br />
organismului. Învelişul cutanat acţionează ca o<br />
membrană osmotică.<br />
Formarea filmului hidrolipidic şi menţinerea pHului<br />
cutanat este influenţată de factori climatici (vânt,<br />
soare, care pot avea valori diferite în staţiunea balneară<br />
comparativ cu localitatea de reşedinţă a persoanei) sau<br />
factori chimici (substanţe cu acţiune de detergenţi,<br />
solvenţi, săpunuri care se pot regăsi în compoziţia<br />
nămolului), care perturbă homeostazia tegumentară şi<br />
pe cale de consecinţă pot diminua formarea mantalei<br />
acide a pielii [5].<br />
Studii referitoare la efectul terapiei cu nămol asupra<br />
pH-ului tegumentar şi al statusului secretor seboreic au<br />
evidenţiat normalizarea pH-ului tegumentar după<br />
patrusprezece aplicaţii de nămol [6].<br />
142<br />
MEDICAL CONNECTIONS • NUMBER 1 (25) • MARCH 2012<br />
Analiza interacţiunii dintre tegument şi mediul de<br />
baie a evidenţiat scăderea pH-ului soluţiei peloide la<br />
sfârşitul aplicaţiei, nesemnificativă statistic [7].<br />
Privind comparativ variaţiile pH-ului măsurat în<br />
mediul terapeutic peloid înainte şi după efectuarea<br />
tratamentului şi variaţiile pH-ului sanguin în cursul<br />
peloidoterapiei se poate presupune interacţiunea<br />
biologică dintre tegument şi nămol: pH-ul sanguin a<br />
crescut uşor; pH- soluţiei de nămol a scăzut.<br />
Interfaţa celor două medii, respectiv tegumentul a<br />
reacţionat prin normalizarea valorii pH-ului.<br />
Concluzii<br />
Sistematizând aceste rezultate putem afirma:<br />
1. pe durata peloidoterapiei pH-ul mediului intern<br />
a suferit variaţii în limite fiziologice corelabile cu variaţia<br />
pH-ului mediului de baie şi cu pH-ul cutanat;<br />
2. aplicaţia peloidă nu perturbă balanţa acidobazică<br />
(investigată prin parametrul pH) peste limitele<br />
fiziologice, deci este o aplicaţie sigură.<br />
Rezultatele obţinute ne permit să sugerăm că se impun<br />
studii ulterioare de evaluare concomitentă a interacţiunii<br />
dintre mediul de baie şi organismul uman prin cercetarea<br />
parametrilor mediilor implicate: nămol, sânge, etc.<br />
Referinţe<br />
1. Saragea M. sub redacţia, Fiziopatologie, Ed. Academiei<br />
RSR, 1982, R79717, vol I şi II;<br />
2. Manole G. Fiziologie clinică, Ed. CNI Coresi, 2005,<br />
Bucureşti, ISBN: 973-570-298-3.<br />
3. Rose BD, Post TW. Clinical Physiology of Acid-Base<br />
and Electrolyte Disorders, 5th ed, McGraw-Hill, New<br />
York, 2001;583-90.<br />
4. Singer RB, Hastings AB. An improved clinical method<br />
for the estimation of disturbances of the acid-base<br />
balance of human blood. Medicine (Baltimore),<br />
1948;27:223-42.<br />
5. Colţoiu A et all. Dermato-venerologie, Ed. Didactică şi<br />
Pedagogică, Bucureşti, 1993,17-30<br />
6. Carabelli A et al. Effect of thermal mud baths on normal,<br />
dry and seborrheic skin. Clin Ter 1998;149(4):271-5.<br />
7. PNCDI, VIASAN proiect 317/2004<br />
Surdu et al