Planul de Analiză şi Acoperire a Riscurilor - I.S.U. "Bistrita"
Planul de Analiză şi Acoperire a Riscurilor - I.S.U. "Bistrita"
Planul de Analiză şi Acoperire a Riscurilor - I.S.U. "Bistrita"
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
NESECRET<br />
MINISTERUL ADMINISTRAŢIEI ŞI INTERNELOR<br />
INSPECTORATUL GENERAL PENTRU<br />
SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
INSPECTORATUL PENTRU SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
“BISTRIŢA”<br />
AL JUDEŢULUI BISTRIŢA-NĂSĂUD<br />
PLANUL<br />
DE ANALIZĂ ŞI<br />
ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
ACTUALIZAT ÎN ANUL 2012<br />
NESECRET
ROMÂNIA Nr.______________<br />
MINISTERUL ADMINISTRAŢIEI ŞI INTERNELOR Bistriţa,__________<br />
INSPECTORATUL PENTRU SITUAŢII DE URGENŢĂ Exemplar nr.<br />
“BISTRIŢA” AL JUDEŢULUI BISTRIŢA-NĂSĂUD<br />
APROBAT<br />
În şedinţa Consiliului Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-Năsăud<br />
Preşedinte<br />
LIVIU-MIHAI RUSU<br />
PLANUL<br />
NESECRET<br />
DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A<br />
RISCURILOR<br />
ACTUALIZAT ÎN ANUL 2012<br />
NESECRET<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
CAPITOLUL I<br />
Dispoziţii generale<br />
Secţiunea I. Definiţie, scop, obiective<br />
<strong>Planul</strong> <strong>de</strong> analiză <strong>şi</strong> acoperire a riscurilor, <strong>de</strong>numit în continuare PAAR,<br />
cuprin<strong>de</strong> riscurile potenţiale i<strong>de</strong>ntificate la nivelul unităţilor administrativ teritoriale,<br />
măsurile, acţiunile <strong>şi</strong> resursele necesare pentru managementul riscurilor.<br />
Scopul PAAR este acela <strong>de</strong> a asigura cunoaşterea, <strong>de</strong> către toţi factorii<br />
implicaţi, a sarcinilor <strong>şi</strong> atribuţiilor ce le revin premergător, pe timpul <strong>şi</strong> după apariţia<br />
unei situaţii <strong>de</strong> urgenţă, <strong>de</strong> crearea unui cadru unitar <strong>şi</strong> coerent <strong>de</strong> acţiune pentru<br />
prevenirea <strong>şi</strong> gestionarea riscurilor generatoare <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă <strong>şi</strong> <strong>de</strong> a asigura<br />
un răspuns optim în caz <strong>de</strong> urgenţă, a<strong>de</strong>cvat fiecărui tip <strong>de</strong> risc i<strong>de</strong>ntificat.<br />
Obiective:<br />
a) asigurarea prevenirii riscurilor generatoare <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă, prin<br />
evitarea manifestării acestora, reducerea frecvenţei <strong>de</strong> producere ori limitarea<br />
consecinţelor lor, în baza concluziilor rezultate în urma i<strong>de</strong>ntificării <strong>şi</strong> evaluării<br />
tipurilor <strong>de</strong> risc, conform schemei cu riscurile teritoriale;<br />
b) amplasarea <strong>şi</strong> dimensionarea unităţilor operative <strong>şi</strong> a celorlalte forţe<br />
<strong>de</strong>stinate asigurării funcţiilor <strong>de</strong> sprijin privind prevenirea <strong>şi</strong> gestionarea situaţiilor <strong>de</strong><br />
urgenţă;<br />
c) stabilirea concepţiei <strong>de</strong> intervenţie în situaţii <strong>de</strong> urgenţă <strong>şi</strong> elaborarea<br />
planurilor operative;<br />
d) alocarea <strong>şi</strong> optimizarea forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor necesare prevenirii <strong>şi</strong><br />
gestionării situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă.<br />
2
Secţiunea I<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
CAPITOLUL II<br />
AMPLASARE GEOGRAFICĂ ŞI RELIEF<br />
a) Suprafaţă, vecinătăţi<br />
Ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa – Năsăud este situat în partea <strong>de</strong> nord a României, între<br />
paralelele 47 0 37” <strong>şi</strong> 47 0 48” latitudine nordică, între meridianele 23 0 27 ” <strong>şi</strong> 25 0 36 ”<br />
longitudine estică, fiind încadrat <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţele Maramureş la nord, Suceava la est,<br />
Mureş la sud <strong>şi</strong> Cluj la vest.<br />
Ju<strong>de</strong>ţul cuprin<strong>de</strong> în limitele sale o suprafaţă <strong>de</strong> 5355 km 2 , reprezentând 2,23%<br />
din teritoriul ţării, în alcătuirea sa intră un municipiu, 3 oraşe, 58 comune <strong>şi</strong> 235 sate.<br />
În cadrul marilor unităţi <strong>de</strong> relief, ju<strong>de</strong>ţul înglobează zona <strong>de</strong> contact a<br />
Carpaţilor Orientali cu Depresiunea Transilvaniei, respectiv bazinul superior al<br />
Someşului cu afluenţii săi (Şieu, Bistriţa, Sălăuţa, Ilva, etc.) precum <strong>şi</strong> o mică<br />
porţiune din bazinul mijlociu al Mureşului.<br />
b) Forme <strong>de</strong> relief, specificităţi, influenţe<br />
Relieful ju<strong>de</strong>ţului este variat <strong>şi</strong> complex. Dispus sub forma unui vast amfiteatru<br />
natural cu doar două trepte, munţi <strong>şi</strong> <strong>de</strong>aluri, lipsind câmpia pe care încearcă s-o<br />
suplinească luncile, uneori <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> largi, ale văilor principale.<br />
Treapta montană are aspectul unui arc <strong>de</strong> cerc, orientat cu partea convexă spre<br />
Maramureş <strong>şi</strong> Moldova, cu înălţimi medii <strong>de</strong> 1500 m, dar cu piscuri înalte în Munţii<br />
Rodnei <strong>şi</strong> Călimani. Împreună cu prelungirile lor munţii însumează aproximativ o<br />
treime din suprafaţa ju<strong>de</strong>ţului. În zona muntoasă intră părţi ale masivelor muntoase<br />
Ţibleş, Rodna Suhard, Bârgău <strong>şi</strong> Călimani.<br />
MUNŢII ŢIBLEŞ: - reprezintă ultima subunitate a grupei vulcanice<br />
maramureşene. Sunt situaţi în zona <strong>de</strong> nord-est a ju<strong>de</strong>ţului, fiind cuprin<strong>şi</strong> între valea<br />
Bradului în vest <strong>şi</strong> culoarul Sălăuţei în est.<br />
Sunt alcătuiţi din an<strong>de</strong>zite, diorite, gabouri <strong>de</strong> vârstă omogenă. În zona <strong>de</strong> sud<br />
<strong>şi</strong> nord – est , zona montană se grefeşte pe tafuri an<strong>de</strong>zitice, gresii <strong>şi</strong> marne cretacice<br />
sau eocene.<br />
Masivul este puternic împădurit.<br />
Piscul cel mai înalt îl reprezintă Ţibleşul cu înălţimea <strong>de</strong> 1839 m.<br />
MUNŢII RODNEI – sunt situaţi în partea <strong>de</strong> nord <strong>şi</strong> nord – est a ju<strong>de</strong>ţului. În<br />
vest sunt limitaţi <strong>de</strong> valea Sălăuţei, pasul Şetref <strong>şi</strong> valea Caselor îi <strong>de</strong>spart <strong>de</strong><br />
Obcinele Bucovinei, iar în sud se învecinează cu Munţii Bîrgăului.<br />
Munţii Rodnei reprezintă cea mai importantă unitate montană din cuprinsul<br />
ju<strong>de</strong>ţului <strong>şi</strong> se impun prin masivitatea lor, având o suprafaţă <strong>de</strong> 1 300 km 2 .<br />
Sunt constituiţi din <strong>şi</strong>sturi cristaline, epizonale <strong>şi</strong> formaţiuni sedimentare vechi,<br />
injectate uneori <strong>de</strong> graisuri, diorit, graniţe.<br />
Munţii Rodnei prezintă un relief puternic fragmentat, cu forme semeţe, văii<br />
adânci, suprafeţe <strong>de</strong> netezire etajate în trepte, circuri glaciare.<br />
Cele mai înalte vârfuri sunt: vârful Pietrosul - 2305 m <strong>şi</strong> vârful Ineu 2279m.<br />
3
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
De<strong>şi</strong> unitari, munţii Rodnei, datorită unor aspecte morfologice particulare, pot<br />
fi separaţi în trei compartimente distinctive: Masivul Ineu, Masivul Pietrosul <strong>şi</strong><br />
Masivul Bătrâna.<br />
MUNŢII BÂRGĂULUI: străjuiesc ju<strong>de</strong>ţul în partea <strong>de</strong> est <strong>şi</strong> alcătuiesc a treia<br />
unitate montană mai redusă ca suprafaţă <strong>şi</strong> înălţime, ceea ce le-a adus <strong>şi</strong> numele <strong>de</strong><br />
“Muncei“.<br />
Aceşti munţi se limitează la nord cu valea Someşului Mare <strong>şi</strong> versantul sudic al<br />
Munţilor Rodnei, la vest cu Pasul Strâmba, la sud cu valea Bistriţei Ar<strong>de</strong>lene, iar la<br />
est cu valea Dornei <strong>şi</strong> vârfurile Buba <strong>şi</strong> Dăblidan.<br />
Munţii Bârgăului se caracterizează prin prezenţa vulcanismului substructural<br />
care a străpuns sedimentarul ridicându-se cu peste 500 m faţă <strong>de</strong> formele monotone,<br />
etajate, aproape plane ale sedimentarului.<br />
Reţeaua hidrografică a compartimentat aceşti munţi într-un un <strong>şi</strong>r <strong>de</strong> intruziuni<br />
vulcanice, cu aspect <strong>de</strong> clăi, constituit din masivele Măgura Cornii (1457 m), Heniu<br />
Mare (1611 m), Miroslava (1625), etc.<br />
MUNŢII CĂLIMANI: reprezintă cel mai înalt masiv vulcanic din ţară,<br />
constituind prin creasta principală, linia <strong>de</strong> separaţie între patru ju<strong>de</strong>ţe care se<br />
întâlnesc aici: Suceava, Mureş, Harghita, Bistriţa-Năsăud.<br />
În interiorul ju<strong>de</strong>ţului este cuprinsă numai partea nord-vestică a masivului<br />
Călimani, limitată la sud <strong>de</strong> creasta principală ce pleacă din Poiana Tomii (1469 m)<br />
spre Moldova (1570m), Piatra lui Irimie, Bistriciorul (1990 m) iar <strong>de</strong> aici, limita<br />
ju<strong>de</strong>ţului urmăreşte spre nord Struniorul, Viişoara <strong>şi</strong> Buba.<br />
Relieful integrat în limitele ju<strong>de</strong>ţului s-a mo<strong>de</strong>lat pe aglomerate an<strong>de</strong>zitice,<br />
lave an<strong>de</strong>zitice, tafuri în straturi paralele, orizontal sau în trepte, toate <strong>de</strong>venind<br />
erupţii succesive.<br />
Lipsa păşunilor se justifică prin masivitatea lor accentuată <strong>şi</strong> structura lor<br />
geologică. Înălţimea maximă o atinge prin vârful Pietrosul (2100 m).<br />
DEALURILE ŞI PODIŞURILE<br />
Zona Dealurilor, este cea <strong>de</strong>-a doua treaptă <strong>de</strong> relief ce ocupă două treimi din<br />
suprafaţa ju<strong>de</strong>ţului <strong>şi</strong> inclu<strong>de</strong> următoarele subunităţi:<br />
Ţara Năsăudului, un complex <strong>de</strong> <strong>de</strong>aluri cu structură monoclinală, foliate,<br />
puternic fragmentate, ferestruite <strong>de</strong> o serie <strong>de</strong> afluenţi ai Someşului Mare, pe dreapta,<br />
cu bazinele <strong>de</strong>presionare în cursul lor (Gersa, Parva, Rebra, etc.), toate populate din<br />
timpuri foarte vechi.<br />
La sud <strong>de</strong> Platforma Năsăudului, în partea centrală a ju<strong>de</strong>ţului, între Someşul<br />
Mare, Şieu, Bistriţa <strong>şi</strong> Munţii Bârgăului s-a conturat o regiune colinară <strong>de</strong>numită<br />
Dealurile Bistriţei. Ea este alcătuită dintr-un ansamblu <strong>de</strong> culmi longitudinale,<br />
fragmentate într-o serie <strong>de</strong> coline cu altitudini cuprinse între 400-700 m, acoperite cu<br />
păduri <strong>de</strong> foioase <strong>şi</strong> livezi. Dealurile Bistriţei alcătuiesc <strong>de</strong> fapt o asociere <strong>de</strong> trei<br />
bazine <strong>de</strong>presionare care s-au format sub acţiunea erozională a apelor curgătoare,<br />
fiecare fiind drenat <strong>de</strong> câte o vale principală. Acestea sunt: Depresiunea Dumitra-<br />
Tăure, situată <strong>de</strong>-a lungul văii Roşua, Depresiunea Livezile - Bîrgău, pe valea<br />
Bistriţei Ar<strong>de</strong>lene <strong>şi</strong> Depresiunea Budacului, pe valea Budacului, la vest <strong>de</strong><br />
Piemontul Călimanilor.<br />
4
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
În partea vestică a masivului munţilor Călimani se află Piemontul Călimanilor ,<br />
cuprins între văile Bistriţei Ar<strong>de</strong>lene <strong>şi</strong> Şieului, format din pietrişuri <strong>şi</strong> bolovănişuri<br />
an<strong>de</strong>zitice.<br />
Între valea Şieului <strong>şi</strong> valea Dipşei se profilează Dealurile Şieului, cu altitudini<br />
cuprinse între 500-600 m, ce culminează cu Vârful Păltinişu (691 m), <strong>de</strong>aluri formate<br />
din sedimente miocene <strong>şi</strong> străpunse <strong>de</strong> sâmburi <strong>de</strong> sare, ce au două înşeuări<br />
transversale – Herina <strong>şi</strong> Posmuş, pe un<strong>de</strong> trec drumurile spre Câmpia Transilvaniei.<br />
Partea sud-vestică a ju<strong>de</strong>ţului se caracterizează printr-un relief cu văi largi,<br />
culmi mai line, cuprinzând o parte din Câmpia Transilvaniei.<br />
Partea nord-vestică este mo<strong>de</strong>lată în formaţiuni sedimentare <strong>şi</strong> aparţine<br />
Podişului Someşan, din ale cărui subunităţi în cuprinsul ju<strong>de</strong>ţului sunt cunoscute ca:<br />
Depresiunea Breaza, sculptată în cursul superior al râului Ilişua, Depresiunea<br />
Reteagului, în cursul inferior al aceluia<strong>şi</strong> râu <strong>şi</strong> Dealurile Suplaiului cu un relief<br />
intens fragmentat, brăzdat <strong>de</strong> văi cu <strong>de</strong>filee tăiate în tufuri, în alternanţă cu mici<br />
<strong>de</strong>presiuni, în care satele se <strong>de</strong>sluşesc greu din <strong>de</strong>sişul livezilor.<br />
Zona <strong>de</strong> luncă, constituie treapta cea mai joasă <strong>de</strong> relief <strong>şi</strong> însoţeşte cursul<br />
principalelor râuri, în special al Someşului Mare <strong>şi</strong> al afluenţilor săi. Ea reprezintă<br />
circa 3% din suprafaţa totală a ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud. Lunca Someşului Mare<br />
<strong>de</strong>butează în comuna Şanţ, la poalele munţilor Rodnei, se lărgeşte, în mod neuniform<br />
spre aval, ajungând până la 3,5 km lăţime la Reteag.<br />
Lunci mai puţin <strong>de</strong>zvoltate se află pe Bistriţa Ar<strong>de</strong>leană în aval <strong>de</strong> Prundu<br />
Bârgăului, pe Şieu, în aval <strong>de</strong> Domneşti, pe Sălăuţa, între Telciu <strong>şi</strong> Salva <strong>şi</strong> pe Budac<br />
în aval <strong>de</strong> Dumitriţa <strong>şi</strong> Ragla.<br />
c) Caracteristicile pedologice ale solului:<br />
Datorită diversităţii reliefului <strong>şi</strong> formaţiunilor geologice subsolul ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa – Năsăud cuprin<strong>de</strong> o gamă largă <strong>de</strong> resurse subterane ca: materiale <strong>de</strong><br />
construcţii, minerale utile, (ape minerale, sare, gaz metan, <strong>şi</strong>sturi bituminoase ş.a)<br />
majoritatea în cantităţi apreciabile. „Materialele <strong>de</strong> construcţii sunt <strong>de</strong> natură<br />
epurativă (an<strong>de</strong>zite <strong>şi</strong> dacite ce se exploatează la Sângeorz – Băi, Poiana Ilvei,<br />
Măgura Ilvei etc.), metamorfică (marmura <strong>de</strong> diferite nuanţe), care aflorează la Anieş,<br />
Parva, Maieru <strong>şi</strong> Sângeorz – Băi <strong>şi</strong> sedimentară (argile, tufuri vulcanice <strong>şi</strong><br />
calcaroase). Zăcămintele <strong>de</strong> gaz metan sunt cantonate în partea sudică a ju<strong>de</strong>ţului<br />
(Matei, Enciu, Stupini, Silivaşu <strong>de</strong> Câmpie, etc.) cărbunii din valea Budacului <strong>şi</strong> la<br />
Galaţii Bistriţei”.<br />
Zăcămintele <strong>de</strong> metale neferoase (Cu, Pb, Zn, etc.) se găsesc în partea sudică<br />
a harstului cristalin al Munţilor Rodnei (Rodna, Valea Vinului, Şanţ, Valea Blasnei)<br />
fiind <strong>de</strong> origine hidrotermală, legate genetic <strong>de</strong> masele eruptive intrusive care au<br />
afectat atât sedimentul, cât <strong>şi</strong> eruptivul din acest sector.<br />
Concentraţiile sunt alcătuite predominant din următoarele minerale: pirită,<br />
calcopirită, galenă, blendă, cărora li se asociază în cantităţi mici aurul <strong>şi</strong> argintul, iar<br />
ca minerale <strong>de</strong> gangă: cuarţul, calcitul, dolomitul, etc.<br />
Zăcămintele nemetalifere <strong>şi</strong> roci utile apar atât în cristalinul Rodnei cât <strong>şi</strong> în<br />
formaţiunile eruptive <strong>şi</strong> sedimentare. Menţionăm <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong> caolin din Munţii<br />
Rodnei (Parva, Cormaia etc.); pegmatitele din bazinele hidrografice ale văilor Rebra<br />
5
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
<strong>şi</strong> Cormaia, grafitul <strong>de</strong> pe valea Arieşului <strong>şi</strong> Izvorul Băilor; muscovitul din bazinul<br />
văii Cormaia; diaposidul <strong>şi</strong> termalitul din aceea<strong>şi</strong> zonă.<br />
O altă bogăţie <strong>de</strong> seamă a ju<strong>de</strong>ţului o constituie sarea. Ea este prezentă la<br />
suprafaţă în apropierea suprafeţei sau la adâncime, pe toată întin<strong>de</strong>rea zonei <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>aluri (Sărăţel, Pintic, Figa <strong>şi</strong> Chiuza etc.).<br />
Rocile bituminoase din paleogen <strong>şi</strong> micenul inferior sunt prezente în cantităţi<br />
apreciabile (Romuli, Sângeorz – Băi, Ilva). Marmură (albă, alb-albăstruie, cenu<strong>şi</strong>e,<br />
etc.) se exploatează pe Valea Cormaia, <strong>şi</strong> pe Valea Anieşului, dar rezerve<br />
exploatabile există <strong>şi</strong> în alte sectoare.<br />
O importantă rocă <strong>de</strong> construcţie, cu însemnate rezerve localizate la Susenii<br />
Bârgăului, Căianu Mic, Dobric, Ilişua, Uriu, Reteag, este tuful vulcanic din sedimente<br />
ba<strong>de</strong>nine (tuful <strong>de</strong> Dej), argilele, marnele, gresiile, nisipurile <strong>şi</strong> pietrişurile cu<br />
întrebuinţări multiple, ce ocupă o mare suprafaţă în zona sedimentară a ju<strong>de</strong>ţului.<br />
6
Secţiunea a II-a<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
CARACTERISTICI CLIMATICE<br />
a) Regimul climatic, specificităţi, influenţe.<br />
Aparţinând atât sectorului cu climă continental-mo<strong>de</strong>rată, cât <strong>şi</strong> celui cu climă<br />
<strong>de</strong> munte, ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud se încadrează în cea mai mare parte în ţinutul<br />
climatic al Podişului Transilvaniei, iar cu părţile marginale dinspre nord <strong>şi</strong> est, în<br />
ţinutul climatic al munţilor înalţi cu pajişti alpine. Efectul maselor <strong>de</strong> aer polar,<br />
maritim din vest este mai puternic în special în intervalul rece al anului ( octombrieaprilie<br />
), când activitatea frontală este <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> intensă. Anotimpurile <strong>de</strong> tranziţie<br />
(primăvară-toamnă ) sunt mai scurte în comparaţie cu sudul ţării, iernile mai lungi <strong>şi</strong><br />
ume<strong>de</strong>, iar verile călduroase <strong>şi</strong> <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> ume<strong>de</strong>.<br />
În ceea ce priveşte radiaţia solară, regimul anual înregistrează valoarea maximă<br />
în luna iunie <strong>şi</strong> minimă în luna <strong>de</strong>cembrie.<br />
b) Regimul precipitaţiilor – cantităţi lunare <strong>şi</strong> anuale, valori medii, valori<br />
extreme înregistrate – vârfuri istorice;<br />
În funcţie <strong>de</strong> altitudine <strong>şi</strong> anotimp nu <strong>de</strong>păşesc în general media pe ţară. Pe<br />
baza măsurătorilor efectuate rezultă că valori anuale ridicate se înregistrează în<br />
munţii Rodnei ( 1400 mm ), Ţibleş ( 1200 mm ) <strong>şi</strong> Suhard ( 1000 mm ). Mai bine <strong>de</strong><br />
jumătate din suprafaţa ju<strong>de</strong>ţului primeşte în medie, anual peste 800 mm. Cele mai<br />
reduse cantităţi, între 650-750 mm cad în extremitatea <strong>de</strong> sud-vest a ju<strong>de</strong>ţului.<br />
În regiunea montană înaltă predomină precipitaţiile atmosferice soli<strong>de</strong>.<br />
Cantitatea cea mai mare <strong>de</strong> precipitaţii se înregistrează în luna iunie, când au fost<br />
atinse uneori medii între 88,6 mm la Teaca <strong>şi</strong> peste 1300 mm în zonele montane, ca o<br />
consecinţă a <strong>de</strong>zvoltării anticiclonului Azaric, care favorizează formarea norilor.<br />
Cantităţile cele mai mici <strong>de</strong> precipitaţii se înregistrează în luna ianuarie, când<br />
valorile nu <strong>de</strong>păşesc 80-100 mm în zona montană <strong>şi</strong> luna februarie pentru zonele <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>al <strong>şi</strong> câmpie când valoarea medie a precipitaţiilor nu <strong>de</strong>păşeşte 20 mm.<br />
Dacă în zonele situate la peste 800 m valorile medii ale precipitaţiilor sunt<br />
ridicate, în zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>al ele se diminuează spre sud-vest, până la mai puţin <strong>de</strong> 650<br />
mm ( Teaca 635 mm ). Există situaţii când cantităţile <strong>de</strong> precipitaţii sunt mai reduse<br />
<strong>de</strong>cât în zonele învecinate ( Valea Ilişua, Valea Rebrei, Valea Sălăuţei, etc. ), aceasta<br />
explicându-se prin faptul că aceste văi se găsesc orientate pe direcţia nord-sud faţă <strong>de</strong><br />
circulaţia vestică a curenţilor <strong>de</strong> aer care este dominantă.<br />
Primele că<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> zăpadă î<strong>şi</strong> fac apariţia în jurul datei <strong>de</strong> 8 noiembrie în munţii<br />
Rodnei <strong>şi</strong> ţin până în jurul datei <strong>de</strong> 25 aprilie.<br />
Datorită faptului că ju<strong>de</strong>ţul este situat într-o arie temperat continentală, în<br />
principal, face ca <strong>şi</strong> regimul hidrologic să urmeze în mare acelea<strong>şi</strong> caracteristici:<br />
• Perioa<strong>de</strong> lungi cu <strong>de</strong>bite ce oscilează în jurul valorii multianuale;<br />
• Perioa<strong>de</strong> cu regim <strong>de</strong> ape mici (iarna coroborate cu alimentare subterană slabă)<br />
• Perioa<strong>de</strong> când se produc viituri puternice pe principalele cursuri <strong>de</strong> apă sau ca<br />
urmare a torenţilor.<br />
Monitorizarea potenţialului hidrologic al ju<strong>de</strong>ţului se realizează prin 26 <strong>de</strong><br />
staţii hidrometrice locale <strong>şi</strong> a 8 staţii automate din programul DESWAT Bistriţa-<br />
7
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Năsăud. Câteva din valorile <strong>de</strong>bitelor medii multianuale <strong>şi</strong> a valorilor maxime<br />
înregistrate la principalele staţii hidrometrice se prezintă astfel :<br />
Staţia<br />
hidrometrică<br />
Râul Q mediu<br />
multianual mc/s<br />
Q maxim<br />
Istoric<br />
mc/s<br />
Data<br />
producerii<br />
Beclean<br />
Nepos Someşul Mare<br />
47,3<br />
17,4<br />
2010,0<br />
850,0<br />
13.05.1970<br />
Rodna 5,47 145,0 17.02.1980<br />
Şintereag<br />
Bistriţa<br />
Şieu<br />
Bistriţa<br />
15,0<br />
7,70<br />
1130,0<br />
618,0<br />
13.05.1970<br />
c) Temperaturi. Referitor la temperatura aerului, mediile anuale pe cele mai<br />
înalte culmi montane ( Rodna <strong>şi</strong> Călimani ) au valori cuprinse între 0-2 gra<strong>de</strong> Celsius,<br />
iar în perimetrul Sud - Vest, între 8-8,5 gra<strong>de</strong> Celsius; pe <strong>de</strong>alurile Năsăudului <strong>şi</strong><br />
Bistriţei valorile medii variază între 6-8,5 gra<strong>de</strong> Celsius. Temperatura medie a lunii<br />
iulie oscilează între 8-19 gra<strong>de</strong> Celsius; în zona <strong>de</strong> munte valorile medii lunare ajung<br />
între 14-15 gra<strong>de</strong> Celsius, în timp ce în zona <strong>de</strong> podiş ele ating 16 gra<strong>de</strong> Celsius.<br />
Primele îngheţuri se produc toamna, înainte <strong>de</strong> 1 octombrie, iar ultimele<br />
îngheţuri după 1 mai, rezultând un interval mediu anual, fără îngheţuri <strong>de</strong><br />
aproximativ 100-120 <strong>de</strong> zile.<br />
d) Fenomene meteorologice extreme - furtuni, torna<strong>de</strong>.<br />
Un fenomen meteorologic rar întâlnit la noi în ju<strong>de</strong>ţ tip tornadă, s-a produs în<br />
data <strong>de</strong> 26.05.2010, când în comunele Silivaşu <strong>de</strong> Câmpie <strong>şi</strong> Urmeniş au fost afectate:<br />
15 case, 33 anexe gospodăreşti, o linie <strong>de</strong> telecomunicaţii <strong>şi</strong> 3 linii <strong>de</strong> energie<br />
electrica <strong>de</strong> medie tensiune.<br />
În data <strong>de</strong> 12.06.2010 o furtună <strong>de</strong> mare intensitate a afectat municipiul Bistriţa<br />
<strong>şi</strong> comunele învecinate acestuia, înregistrându-se următoarele pagube: distrugerea sau<br />
avarierea gravă a 33 <strong>de</strong> acoperişuri, afectarea a 43 <strong>de</strong> case, 41 <strong>de</strong> gospodării, 2<br />
obiective social economice, 0,06 km. drum naţional, 0,24 km. drum ju<strong>de</strong>ţean, 12,6<br />
km. drum comunal <strong>şi</strong> stradal, 41 obiective au rămas fără energie electrică, două linii<br />
<strong>de</strong> tensiune avariate, 3 posturi <strong>de</strong> transformare avariate, 4 linii electrice <strong>de</strong> cale ferată<br />
au fost rupte, 15 po<strong>de</strong>ţe au fost afectate <strong>şi</strong> 75 hectare teren agricol inundat;<br />
În perioada 07-12 ianuarie 2011, tot datorită manifestării fenomenelor meteo<br />
extreme, au fost afectate un număr <strong>de</strong> 139 posturi <strong>de</strong> transformare pe reţeaua <strong>de</strong><br />
medie <strong>şi</strong> joasă tensiune, 44 localităţi au rămas fără energie electrică.<br />
În 22 ianuarie 2011, în urma fenomenelor meteorologice periculoase (ninsori<br />
abun<strong>de</strong>nte <strong>şi</strong> vânt) au fost afectate doua linii <strong>de</strong> înaltă tensiune (Beclean - Dej <strong>şi</strong><br />
Beclean Agrieşel), rămânând fără energie electrică un număr <strong>de</strong> 29 localităţi;<br />
Vânturile. Teritoriul ju<strong>de</strong>ţului este afectat în principal <strong>de</strong> vânturile din sectorul<br />
vestic, cu schimbări evi<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> la vară la iarnă. Cele mai puternice vânturi suflă în<br />
perioada lunilor aprilie-iunie, iar cele mai slabe ca frecvenţă <strong>şi</strong> intensitate în lunile<br />
noiembrie-<strong>de</strong>cembrie. În zona <strong>de</strong> munte sunt obişnuite brizele <strong>de</strong> munte <strong>şi</strong> <strong>de</strong> vale, iar<br />
în bazinele <strong>de</strong>presionare intramontane predomină în cursul anului calmul atmosferic.<br />
8
Secţiunea a III - a<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
REŢEAUA HIDROGRAFICĂ<br />
a) Cursuri <strong>de</strong> apă, <strong>de</strong>bite normale, creşteri înregistrate – vârfuri istorice.<br />
Teritoriul ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud este drenat <strong>de</strong> o reţea hidrologică bine<br />
reprezentată, axată pe râul principal Someşul Mare, ce izvorăşte din Carpaţii<br />
Orientali, <strong>de</strong> sub culmea Suhardului <strong>şi</strong> afluenţii săi mai importanţi: Valea Mare,<br />
Anieş, Cormaia, Rebra, Sălăuţa <strong>şi</strong> Ilişua, care coboară <strong>de</strong> pe versantul sudic al<br />
munţilor Rodnei <strong>şi</strong> Ţăbleşului. La aceasta se adaugă Ilva, cu Leşu Ilvei, ce izvorăsc<br />
din munţii Bârgăului, apoi Şieu, Budacu <strong>şi</strong> Bistriţa ce î<strong>şi</strong> au obâr<strong>şi</strong>a în munţii<br />
Călimani, Dipşa <strong>şi</strong> Meleşu din Câmpia Transilvaniei. În zona sud-estică a ju<strong>de</strong>ţului<br />
î<strong>şi</strong> au izvoarele <strong>şi</strong> unii afluenţi ai râului Mureş ( Lechinţa <strong>de</strong> Mureş, Şesu <strong>şi</strong> Pârâul <strong>de</strong><br />
Câmpie ).<br />
Lungimea totală a reţelei hidrologice a ju<strong>de</strong>ţului este <strong>de</strong> circa 3030 km. Privită<br />
în ansamblu, această reţea se caracterizează printr-un regim <strong>de</strong> scurgere permanent –<br />
dacă ne referim la râul principal <strong>şi</strong> afluenţii din zonele montane cu o umiditate bogată<br />
– <strong>şi</strong> printr-un regim semipermanent la râurile din zona <strong>de</strong> <strong>de</strong>aluri <strong>şi</strong> câmpie, cum ar fi<br />
Dipşa, până la Chiraleş, Meleşu, până la Rusu <strong>de</strong> Jos <strong>şi</strong> Roşua până la Şintereag.<br />
Densitatea medie a reţelei hidrografice este <strong>de</strong> 0,59 km / km.p. în văile Ilişua <strong>şi</strong> Zagra<br />
<strong>şi</strong> 0,38 km / km.p. în văile Meleş <strong>şi</strong> Dipşa.<br />
Scurgerea medie multianuală a râurilor ne arată că ju<strong>de</strong>ţul dispune <strong>de</strong><br />
importante rezerve <strong>de</strong> apă, care în condiţiile amenajării complexe, prin lacuri <strong>de</strong><br />
acumulare pot fi mult mai raţional utilizate. Aportul principal îl aduce Someşul Mare,<br />
ce are un <strong>de</strong>bit mediu multianual <strong>de</strong> 4,99 m.c./sec. la Rodna, 15,9 m.c./sec. la Nepos,<br />
43,9 m.c./ sec. la Beclean, 48,5 m.c./sec. la limita cu ju<strong>de</strong>ţului Cluj. Celelalte râuri au<br />
<strong>de</strong>bite medii multianuale inferioare.<br />
Scurgerea minimă se înregistrează <strong>de</strong> regulă în perioada <strong>de</strong> vară (augustseptembrie)<br />
<strong>şi</strong> iarna (ianuarie) aproape în întregul ju<strong>de</strong>ţ datorită precipitaţiilor scăzute<br />
din perioada <strong>de</strong> vară, cât <strong>şi</strong> alimentării predominant din ape subterane iarna.<br />
Scurgerea maximă provine din ploi în perioada iunie-noiembrie, din topirea<br />
zăpezilor în perioada <strong>de</strong>cembrie-februarie <strong>şi</strong> din acţiunea combinată a acestor doi<br />
factori în lunile martie-mai, când se înregistrează <strong>şi</strong> unele <strong>de</strong>versări.<br />
În ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud <strong>de</strong>bite foarte mari ale apelor s-au înregistrat în luna<br />
aprilie 1913, aprilie 1932, iulie 1933, februarie 1958, mai 1970 <strong>şi</strong> aprilie 1974.<br />
Alături <strong>de</strong> apele curgătoare, pe teritoriul ju<strong>de</strong>ţului există mai multe lacuri, însă<br />
<strong>de</strong> dimensiuni reduse. Între acestea sunt : tăurile din unele circuri glaciare din munţii<br />
Rodnei ( Lala Mare, Lala Mică, Tăurile Buhăiescului ), iazurile <strong>de</strong> pe unele văi din<br />
Câmpia Transilvaniei <strong>şi</strong> lacurile cu apă sărată din zonele <strong>de</strong> aflorare a sării (Mintiu,<br />
Sărata, Sărăţel), precum <strong>şi</strong> unele amenajări piscicole din zonele Chiochiş <strong>şi</strong><br />
Budurleni. Cel mai mare lac din ju<strong>de</strong>ţ este lacul <strong>de</strong> la Colibiţa ce se întin<strong>de</strong> pe o<br />
suprafaţă <strong>de</strong> 260 ha. <strong>şi</strong> a fost realizat ca urmare a unor importante lucrări hidrotehnice<br />
începute în anul 1977, permite acumularea a cca. 96 milioane m.c. apă <strong>şi</strong> acţionarea,<br />
în aval , a unei hidrocentrale cu o putere instalată <strong>de</strong> 21,5 M.V.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Principalele caracteristici ale cursurilor <strong>de</strong> apă:<br />
Cursul <strong>de</strong> apă<br />
Lungimea cursului <strong>de</strong> apă<br />
Suprafaţa bazinului<br />
(Km 2 Pe teritoriul ju<strong>de</strong>ţului<br />
Totală<br />
(Km)<br />
(Km)<br />
.)<br />
0 1 2 3<br />
Someşul Mare 111 407 4916<br />
Şieu 68 68 1800<br />
Bistriţa 62 62 656<br />
Ilva 44 44 415<br />
Ilişua 42 42 359<br />
Rebra 41 41 199<br />
Budac 38 38 234<br />
Sălăuţa 37 37 408<br />
Dipşa 34 34 447<br />
Ţibleş 31 31 98<br />
Meleş 30 30 317<br />
Valea Mare 26 26 147<br />
Data<br />
Ora<br />
SITUAŢIA COTELOR DE APĂRARE LA PRINCIPALELE CURSURI DE APĂ<br />
Râul Staţia<br />
hidrometrică<br />
Someşul<br />
Mare<br />
Cote <strong>de</strong> apărare zonale<br />
CAZ CIZ CPZ<br />
Rodna 150 200 250<br />
Nepos 200 300 350<br />
Beclean 160 220 270<br />
Anieş Anieş 170 200 230<br />
Cormaia Sîngeorz-Băi 120 160 200<br />
Ilva Poiana Ilvei 180 230 250<br />
Rebra Rebrişoara 140 200 250<br />
Sălăuţa<br />
Romuli<br />
Salva<br />
130<br />
170<br />
180<br />
220<br />
220<br />
300<br />
Ţibleş Mocod 120 150 200<br />
Domneşti 250 350 400<br />
Şieu<br />
Sărăţel 260 350 390<br />
Şintereag 350 400 450<br />
Budac Jelna 250 310 350<br />
Miţa 100 130 170<br />
Bistriţa<br />
Bistriţa Bîrgăului 150 220 260<br />
Bistriţa 200 300 500<br />
Straja<br />
Straja<br />
Mureşenii Bîrgăului<br />
100<br />
180<br />
120<br />
250<br />
150<br />
290<br />
Dipşa Chiraleş 300 390 450<br />
Meleş Rusu <strong>de</strong> Jos 350 400 450<br />
Ilişua Cristeştii Ciceului 250 320 350<br />
CAZ = Cotă atenţie zonală ; CIZ = Cotă inundaţie zonală ; CPZ = Cotă <strong>de</strong> pericol zonală<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
b) Bazinele hidrografice, lacurile <strong>de</strong> acumulare – suprafeţe, volume.<br />
Cea mai mare parte a ju<strong>de</strong>ţului face parte din bazinul hidrografic Someş-Tisa.<br />
O mică parte a ju<strong>de</strong>ţului zona <strong>de</strong> sud-vest, aparţine bazinului hidrografic Mureş.<br />
Pe aceste forme <strong>de</strong> relief se <strong>de</strong>zvoltă o reţea bogată în cursuri <strong>de</strong> apă<br />
totalizând o lungime <strong>de</strong> 1728 km. Cursul cel mai important <strong>de</strong> apă <strong>de</strong> pe teritoriul<br />
ju<strong>de</strong>ţului este Someşul Mare. Acesta are o lungime <strong>de</strong> 124 km, o altitudine în amonte<br />
<strong>de</strong> 1280 m, în aval 234 m, panta medie 8%o, coeficient <strong>de</strong> sinuozitate 1,34 <strong>şi</strong> o<br />
suprafaţa <strong>de</strong> 5.005 km 2 .<br />
Pe cursurile <strong>de</strong> apă <strong>de</strong> pe teritoriul ju<strong>de</strong>ţului s-au produs frecvent evenimente<br />
datorate fenomenelor hidrometeorologice periculoase constând mai ales din inundări<br />
ale localităţilor.<br />
În tabelul cu date caracteristice <strong>de</strong> apărare ale obiectivelor inundabile este<br />
prezentată pe comune <strong>şi</strong> localităţi situaţia privind inundabilitatea acestora atât din<br />
revărsări ale cursurilor <strong>de</strong> ape cât <strong>şi</strong> din cauza scurgerilor <strong>de</strong> pe versanţi. În acest<br />
tabel sunt nominalizate <strong>şi</strong> lucrările <strong>de</strong> apărare împotriva inundaţiilor. Măsurile <strong>de</strong><br />
apărare <strong>şi</strong> <strong>de</strong> intervenţie în caz <strong>de</strong> producere <strong>de</strong> fenomene sunt specificate într-un<br />
tabel tip.<br />
Pe teritoriul ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud în spaţiul hidrografic aferent bazinului<br />
hidrografic Someş-Tisa sunt 57 Comitete locale, din care apărate împotriva<br />
inundaţiilor sunt 9 (Bistriţa, Nepos, Năsăud, Nimigea <strong>de</strong> Sus, Nimigea <strong>de</strong> Jos,<br />
Beclean, Şieu-Măgheruş, Arcalia <strong>şi</strong> Şieu-Odorhei).<br />
Din totalul <strong>de</strong> 62 <strong>de</strong> Comitete locale, 5 sunt în bazinul hidrografic Mureş.<br />
Singura acumulare <strong>de</strong> pe teritoriul ju<strong>de</strong>ţului cu rol <strong>de</strong> atenuare a un<strong>de</strong>lor <strong>de</strong><br />
viitură este acumularea Colibiţa, cu volum total 100 milioane mc. din care volum <strong>de</strong><br />
atenuare 25 milioane mc.<br />
Numărul locuitorilor din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa - Năsăud este estimat la cifra <strong>de</strong><br />
312.325, din care numărul locuitorilor apăraţi este <strong>de</strong> 109.354.<br />
Suprafeţe <strong>de</strong> teren agricol apărate: 1.156 ha.<br />
Număr obiective social-economice apărate : 45.<br />
Drumuri <strong>şi</strong> căi ferate apărate : 24 Km din care DN 7 km, DJ 4 km,<br />
DC 6 km, reţea stradală 4 km, căi ferate 3 km.<br />
Număr staţii hidrometrice 26, din care 25 cu transmisie zilnică <strong>şi</strong> una cu<br />
transmisie extraordinară ,8 staţii automate din programul DESWAT, staţii pluvio 32<br />
din care 30 cu transmisie zilnică <strong>şi</strong> 2 cu transmisie extraordinară, 9 staţii automate din<br />
programul DESWAT, staţii nivometrice 24,<br />
Timpi <strong>de</strong> propagare a viiturii pe principalele cursuri <strong>de</strong> ape :<br />
- Someşul Mare - pe tronson Rodna - Dej 10 ore.<br />
- Şieu - pe tronson Domneşti – Şintereag 7 ore.<br />
- Bistriţa - pe tronson Bistriţa – Bîrgăului 4 ½ ore.<br />
Situaţia lucrărilor <strong>de</strong> apărare :<br />
- diguri 24,11 km.<br />
- consolidări <strong>de</strong> mal 42,474 km.<br />
- regularizări 164,496 km.<br />
Secţiuni critice - 22 poduri.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
NIVELURI MAXIME ATINSE:<br />
Nr. Crt. CURS APĂ<br />
STAŢIA<br />
HIDROMETRICA<br />
DEBIT<br />
mc/s<br />
DATA<br />
1 Sălăuţa Salva 403 05.03.2001<br />
2 Someşul Mare Beclean 2010 13.05.1970<br />
3 Şieu Şintereag 1130 13.05.1970<br />
4 Bistriţa Bistriţa 618 13.05.1970<br />
5 Ilişua Cristeştii-Ciceului 212 21.06.2006<br />
PRECIPITAŢII MAXIME ÎNREGISTRATE:<br />
Nr. Crt. CURS APA POST<br />
Cantităţi maxime DATA<br />
PLUVIOMETRIC in 24 h (l/mp)<br />
1 Anieş Anieş 66,0 04.03.2001<br />
2 Ţibleş Suplai 67,6 30.12.2001<br />
3 Budac Budacu <strong>de</strong> Jos 60,6 02.06.2003<br />
4 Lac Colibiţa Colibiţa - baraj 65,2 15.06.1999<br />
5 Ilişua Cristeştii-Ciceului 61,0 20.06.2006<br />
c) Lacuri, iazuri – suprafeţe, adâncimi.<br />
1. Iaz <strong>de</strong> <strong>de</strong>cantare Valea Glodului. Este amplasat pe cursul Văii Glodului,<br />
afluent <strong>de</strong> stânga al râului Someşul Mare, amonte localitatea Valea Mare - comuna<br />
Şanţ. Lucrarea hidrotehnică care realizează retenţia o constituie un baraj cu<br />
anrocamente la bază, peste care s-a <strong>de</strong>pus steril.<br />
Iazul <strong>de</strong> <strong>de</strong>cantare Valea Glodului este un iaz <strong>de</strong> vale amplasat pe cursul <strong>de</strong> apă<br />
Valea Glodului, afluent <strong>de</strong> stânga al Someşului Mare în zona amonte localitate Valea<br />
Mare. Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re administrativ iazul se găseşte pe teritoriul localităţii Valea<br />
Mare, comuna Şanţ.<br />
Activităţile miniere la mina Rodna au încetat în anul 2006, iar activitatea <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>punere în iaz a fost sistată la finele lui 2006.<br />
Iazul <strong>de</strong> <strong>de</strong>cantare a avut următoare funcţiuni:<br />
• Depozitarea în condiţii <strong>de</strong> siguranţa a sterilului minier rezultat din procesul <strong>de</strong><br />
prelucrare a minereului.<br />
• Evacuarea mecanică a apelor rezultate din <strong>de</strong>pozitarea sterilului.<br />
• Tranzitarea <strong>şi</strong> evacuarea apelor pluviale rezultate <strong>de</strong> pe versanţi precum <strong>şi</strong> a<br />
<strong>de</strong>bitelor <strong>de</strong> viitura <strong>de</strong> pe Valea Glodului.<br />
Iazul Valea Glodului are în component mai multe categorii <strong>de</strong> construcţii<br />
după cum urmează:<br />
- Barajul <strong>de</strong> amorsare ce reprezintă principala construcţie.<br />
- Baraj <strong>de</strong> picior aval ce reprezintă un element <strong>de</strong> siguranţa în caz <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nt<br />
hidrotehnic al barajului <strong>de</strong> amorsare.<br />
- Sistem <strong>de</strong> transport <strong>şi</strong> <strong>de</strong> distribuţie a tulburelii, acesta fiind <strong>de</strong>zafectat.<br />
- Instalaţie <strong>de</strong> captare <strong>şi</strong> tranzitare a <strong>de</strong>bitului <strong>de</strong> servitute reprezentată prin son<strong>de</strong><br />
inverse cu <strong>de</strong>buşare în zona aval baraj, în canal cu <strong>de</strong>versor triunghiular pentru<br />
măsurarea <strong>de</strong>bitelor evacuate.<br />
- Sistem <strong>de</strong> evacuare a apelor rezultate din ploi <strong>şi</strong> viituri reprezentat prin son<strong>de</strong><br />
inverse <strong>şi</strong> <strong>de</strong>scărcător <strong>de</strong> ape mari cu <strong>de</strong>buşare în aval baraj.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Caracteristicile constructive ale barajului sunt:<br />
• Cota plajei 722,80 m.<br />
• Cota coronamentului 723,60 m.<br />
• Cota finala a coronamentului 740,00 .<br />
• Suprafaţa barajului 3,5 Ha.<br />
• Suprafaţa iazului până la baraj 12,7 ha<br />
La sfâr<strong>şi</strong>tul anului 2011 s-au finalizat lucrările <strong>de</strong> ecologizare a iazului, acesta<br />
intrând n conservare.<br />
2. Iaz <strong>de</strong> <strong>de</strong>cantare Anieş - aflat în conservare, predat prin protocol nr.<br />
6570/26.11.1999 unităţii S.C. COMINCO S.A. Bucureşti - Sucursala Bucovina<br />
Frasin, jud. Suceava.<br />
Iazul este amplasat pe malul stâng al râului Someşul Mare în loc. Anieş,<br />
comuna Maieru.<br />
Acumularea este <strong>de</strong> tip lateral, închisă cu un dig perimetral, rezultat din<br />
procesul <strong>de</strong> flotaţie, cu o înălţime <strong>de</strong> 25 m si lungime <strong>de</strong> 900 m. În general, corpul<br />
digului este bine sistematizat <strong>şi</strong> stabilizat. Pe berme <strong>şi</strong> taluze s-au plantat arbuşti. Pe<br />
malul stâng al râului Someşul Mare s-a executat o lucrare <strong>de</strong> apărare <strong>de</strong> mal din<br />
casete prefabricate umplute cu piatră.<br />
Pentru evacuarea apelor rezultate din precipitaţii sunt prevăzute son<strong>de</strong> inverse<br />
cu <strong>de</strong>buşare în zona aval.<br />
Zone predispuse unor secete repetate sau prelungite. Situaţia actuală a<br />
sistemelor <strong>de</strong> irigaţii din bazin/spaţiu hidrografic<br />
In spaţiul hidrografic al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud există zone predispuse unor<br />
secete repetate sau prelungite în aşa numita zona <strong>de</strong> câmpie (zona <strong>de</strong> sud a ju<strong>de</strong>ţului;<br />
podişul Transilvaniei).<br />
Actualmente există unele sisteme locale <strong>de</strong> irigaţii pentru <strong>de</strong>servirea unor<br />
suprafeţe relativ mici <strong>de</strong> teren.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Prezentare critică a principalelor lucrări <strong>de</strong> apărare împotriva inundaţiilor<br />
(acumulări temporare, regularizări, îndiguiri)<br />
existente <strong>şi</strong> parametrii acestora<br />
Nr. crt. Denumire lucrare Parametrii Prezentare critică<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
4.<br />
Regularizare râul Bistriţa la Bistriţa<br />
- regularizare<br />
- dig amonte municipiu Bistriţa mal stâng<br />
- dig amonte municipiu Bistriţa mal drept<br />
- dig aval municipiu Bistriţa mal stâng<br />
- dig aval municipiu Bistriţa mal drept<br />
Regularizare râul Şieu la Şieu Măgheruş<br />
- regularizare<br />
- dig Valea Măgherusului la Şieu Măgheruş<br />
- dig pe râul Şieu la Arcalia<br />
Amenajare râul Şieu la Şieu Odorhei<br />
- regularizare<br />
- dig pe râul Şieu la Şieu Odorhei<br />
Regularizare râul Şieu la Măriselu<br />
- regularizare<br />
L = 5,887 km<br />
L = 0,733 km h = 1,75 m<br />
L = 0,674 km h = 1,36 m<br />
L = 0,709 km h = 0,80 m<br />
L = 0,739 km h = 1,07 m<br />
L = 2,40 km<br />
L = 0,591 km h = 1,80 m<br />
L = 2,814 km h = 1,35 m<br />
L = 3,00 km<br />
L = 2,888 km h = 1,74 m<br />
L = 12,00 km<br />
Nu este cazul<br />
Nu este cazul<br />
Nu este cazul<br />
Necesită recalibrarea secţiunii <strong>de</strong><br />
scurgere pentru readucerea lucrării<br />
la parametrii optimi în ve<strong>de</strong>rea<br />
tranzitării <strong>de</strong>bitelor<br />
5.<br />
Regularizare râul Meleş la Matei<br />
- regularizare<br />
L = 13,00 km I<strong>de</strong>m<br />
6.<br />
Regularizare Valea Dipşei la Lechinta<br />
- regularizare<br />
L = 17,90 km I<strong>de</strong>m<br />
7.<br />
Regularizare Valea Dipşei la confluenţa cu râul Şieu<br />
- regularizare<br />
L = , km I<strong>de</strong>m<br />
8.<br />
Regularizare Valea Lechinţei la Lechinţa<br />
- regularizare<br />
L = 22,08 km I<strong>de</strong>m<br />
9. Regularizare râul Someşul Mare la Sg. Bai<br />
- regularizare<br />
L = 00,00 km<br />
10. Îndiguire mal drept pe râul Someşul Mare la Feldru L = 0,100 km h = 1,50 m<br />
pag._____
11.<br />
12.<br />
13.<br />
14.<br />
15.<br />
16.<br />
- dig<br />
Regularizare râul Someşul Mare la Nepos<br />
- regularizare<br />
- dig<br />
Regularizare râul Someşul Mare la Năsăud amonte<br />
pod rutier pe Dn17C<br />
- regularizare<br />
- dig<br />
Regularizare râul Someşul Mare la Năsăud aval pod<br />
rutier pe Dn17C (zona IPMP)<br />
- regularizare<br />
Regularizare râul Someşul Mare la Nimigea <strong>de</strong> Sus<br />
- regularizare<br />
- dig<br />
Regularizare râul Someşul Mare la Nimigea <strong>de</strong> Jos<br />
- regularizare<br />
- dig<br />
Regularizare râul Someşul Mare la Beclean<br />
- regularizare<br />
- dig pe râul Someş amonte conf. cu parâul Meles<br />
- dig pe râul Someş aval conf. cu pârâul Meleş<br />
- dig pârâul Meleş mal stâng<br />
- dig pârâul Meleş mal drept<br />
- dig contur Promet (zona industrială)<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
L = 2,60 km<br />
L = 1,552 km h = 1,65 m<br />
L = 1,282 km<br />
L = 1,67 km h = 1,57 m<br />
L = 2,380 km<br />
L = 2,250 km<br />
L = 1,40 km h = 1,45 m<br />
L = 2,250 km<br />
L = 0,60 km h = 1,68 m<br />
L = 8,240 km<br />
L = 3,585 km hmed = 2,86 m<br />
L = 2,493 km hmed = 2,86 m<br />
L = 1,210 km h = 1,31 m<br />
L = 1,780 km h = 2,22 m<br />
L = 1,500 km h = 2,01 m<br />
pag._____
Nr.<br />
Crt.<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
Zona<br />
Geografică<br />
(localitatea)<br />
ÎNTRE<br />
LOCALITĂŢILE<br />
BISTRIŢA –<br />
BÎRGĂULUI ŞI<br />
MIŢA<br />
STRUGURENI ,<br />
COM.<br />
CHIOCHIŞ<br />
MANIC, COM.<br />
CHIOCHIŞ<br />
BRĂTENI, COM<br />
LECHINŢA<br />
BUDURLENI,<br />
COM. TEACA<br />
BUDURLENI,<br />
COM. TEACA<br />
BUDURLENI,<br />
COM TEACA<br />
ÎNTRE<br />
LOCALITĂŢILE<br />
BISTRIŢA –<br />
BÎRGĂULUI ŞI<br />
MIŢA<br />
ANIEŞ – COM.<br />
MAIERU<br />
COM. BUDACU<br />
DE JOS<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
EVIDENŢA BARAJELOR ŞI LACURILOR DE ACUMULARE DIN JUDEŢUL BISTRIŢA-NĂSĂUD<br />
Denumire<br />
baraj/lac <strong>de</strong><br />
acumulare<br />
Cursul<br />
<strong>de</strong> apă<br />
COLIBIŢA BISTRIŢA<br />
STRUGURENI<br />
MANIC<br />
BRĂTENI<br />
BUDURLENI<br />
III<br />
BUDURLENI<br />
II<br />
BUDURLENI<br />
I<br />
COLIBIŢA –<br />
BAZIN<br />
COMPENSARE<br />
AVAL<br />
ANIEŞ –<br />
BARAJ PRIZA<br />
MHC<br />
BOLOVANU -<br />
MHC<br />
VALEA<br />
APATIU<br />
VALEA<br />
APATIU<br />
VALEA<br />
BRĂTENI<br />
VALEA<br />
ARCHIUD<br />
VALEA<br />
ARCHIUD<br />
VALEA<br />
ARCHIUD<br />
BISTRIŢA<br />
Tip baraj<br />
Arocamente<br />
pe o<br />
fundaţie<br />
<strong>de</strong> roci<br />
vulcanice<br />
(AM)<br />
Caracteristici baraj<br />
Înălţime<br />
baraj<br />
(m)<br />
PM 4,5<br />
PM 4,5<br />
Lungime<br />
coronament<br />
Caracteristici<br />
lac <strong>de</strong> acumulare<br />
Volum<br />
Suprafaţa<br />
total<br />
lacului<br />
(mil<br />
(ha)<br />
mc)<br />
92 251 m 100,74 300 ha<br />
Dig <strong>de</strong><br />
pământ<br />
Dig <strong>de</strong><br />
pământ<br />
0,04 17 ha<br />
0,07 35 ha<br />
PM 2,5 150 m 0,7 18 ha<br />
PM 4 285 m 0,15 26 ha<br />
PM 4 300 m 0,5 34 ha<br />
PM 4,1 240 m 0,75 36 ha<br />
AM<br />
11,5 Dig circular 0,09 -<br />
ANIEŞ G 9,5 27,5 m 0,03 -<br />
BUDAC G 10,5 124 m 0,02 -<br />
Categoria <strong>de</strong><br />
importanţă /<br />
utilizarea<br />
A / Alimentare<br />
cu apă,<br />
Hidroenergie,<br />
apărarea<br />
împotriva<br />
inundaţiilor,<br />
agrement<br />
D /<br />
Piscicultură<br />
D /<br />
Piscicultură<br />
D /<br />
Piscicultură<br />
D /<br />
Piscicultură<br />
D /<br />
Piscicultură<br />
D /<br />
Piscicultură<br />
B / Alimentare<br />
cu apă,<br />
Hidroenergie,<br />
apărarea<br />
împotriva<br />
inundaţiilor<br />
D /<br />
Hidroenergie<br />
D /<br />
Hidroenergie<br />
Deţinător<br />
Compania<br />
Naţională Apele<br />
Române – SGA BN<br />
S.C.<br />
INTERPESCAREX<br />
SRL MANIC<br />
S.C.<br />
INTERPESCAREX<br />
SRL MANIC<br />
SC HUMMEL SRL<br />
LECHINŢA<br />
SC BISTRIŢA SA<br />
BISTRIŢA<br />
S.C. BISTRIŢA SA<br />
BISTRIŢA<br />
S.C. BISTRIŢA SA<br />
BISTRIŢA<br />
S.C. Hidroelectrica<br />
Cluj<br />
S.C. ELEREX SRL<br />
MAIERU<br />
S.C. Hidroelectrica<br />
Cluj<br />
Anul<br />
punerii<br />
în<br />
funcţiune<br />
1995<br />
1985<br />
1985<br />
1975<br />
1985<br />
1985<br />
1984<br />
1996<br />
1985<br />
1988<br />
pag._____
11<br />
12<br />
13<br />
14<br />
15<br />
COM. BUDACU<br />
DE JOS<br />
MUN.<br />
BISTRIŢA<br />
SĂSĂRM, COM.<br />
CHIUZA<br />
PRUNDU<br />
BÎRGĂULUI<br />
MUN.<br />
BISTRIŢA<br />
BUDAC 1 -<br />
MHC<br />
BISTRIŢA -<br />
MHC<br />
SĂSARM<br />
BECLEAN<br />
PRUNDU<br />
BÎRGĂULUI<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
BUDAC SBB 3,5 - 0,15 -<br />
BISTRIŢA SBB 3,75<br />
SOMEŞU<br />
L MARE<br />
Dig circular<br />
2200 m<br />
0,27 7,8 ha<br />
SBB 5 76 m 0,01 -<br />
BISTRIŢA SBB 8 23,5 m 0,01 -<br />
BISTRIŢA BISTRIŢA SBB 7,5 52,5 m 0,01 -<br />
16 COM. REBRA REBRA REBRA SBB 1,2 22 m 0,01 -<br />
17 COM. RODNA<br />
18 COM. MAIERU<br />
IAZ DE<br />
DECANTARE<br />
VALEA<br />
GLODULUI<br />
IAZ DE<br />
DECANTARE<br />
ANIEŞ<br />
VALEA<br />
GLODUL<br />
UI<br />
SOMEŞU<br />
L MARE<br />
Depozit <strong>de</strong><br />
vale<br />
Depozit <strong>de</strong><br />
versant<br />
D /<br />
Hidroenergie<br />
D /<br />
Hidroenergie<br />
C / alimentare<br />
cu apă<br />
D / Alimentare<br />
cu apă<br />
C / Alimentare<br />
cu apă<br />
D / Alimentare<br />
cu apă<br />
40 250 m 1,65 - C<br />
25 - 1,2 - C<br />
* tip baraj: AM – Arocament; PM – Pământ etanşat cu mască asfaltică; G – Beton <strong>de</strong> greutate; SSB – Stăvilar baraj cu închi<strong>de</strong>re din beton<br />
S.C. Hidroelectrica<br />
Cluj<br />
S.C. Hidroelectrica<br />
Cluj<br />
S.C. AQUABIS<br />
S.A. BISTRIŢA<br />
S.C. RAAL S.A.<br />
BISTRIŢA<br />
S.C. AQUABIS<br />
S.A. BISTRIŢA<br />
S.C. AQUABIS<br />
S.A. BISTRIŢA<br />
S.C. CONVERSIM<br />
S.A. BUCUREŞTI<br />
S.C. CONVERSIM<br />
S.A. BUCUREŞTI<br />
1989<br />
1988<br />
1981<br />
1975<br />
1913<br />
1974<br />
1987<br />
1982<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
d) Amenajări hidrotehnice.<br />
Lucrări hidrotehnice speciale (iazuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare: gestionarea <strong>de</strong>şeurilor etc.)<br />
cu risc asupra calităţii apei. I<strong>de</strong>ntificare. Caracterizare generală.<br />
Principala construcţie hidrotehnică din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud este<br />
acumularea Colibiţa. Este amplasat pe râul Bistriţa, cod cadastral II. 1. 24. 4., amonte<br />
borna CSA 46, între localităţile Bistriţa Bîrgăului <strong>şi</strong> Miţa. Barajul este construit din<br />
arocamente pe o fundaţie <strong>de</strong> roci vulcanice, iar cuveta lacului este situată aproape în<br />
întregime pe formaţiuni sedimentare.<br />
1 . 1 . Caracteristicile barajului :<br />
- lungime la coronament 251 m;<br />
- lăţime la bază 288,50 m;<br />
- cota minimă fundaţie 713,00 mdMN;<br />
- cotă talveg în ax baraj 718,00 md MN;<br />
- cotă coronament 805,00 md MN;<br />
- panta taluz amonte 1 : 1,7;<br />
- pantă taluz aval 1 : 1,4;<br />
- protecţie taluz amonte: mască din beton asfaltic cu S= 2340 mp. În 5 straturi;<br />
- protecţie taluz aval : zidărie din piatră uscată.<br />
1.2 . <strong>de</strong>scărcătorul <strong>de</strong> suprafaţă este alcătuit din:<br />
- <strong>de</strong>scărcător tip pâlnie cu diametrul <strong>de</strong> 15,70 m cu o galerie <strong>de</strong> evacuare <strong>de</strong> 325<br />
m. Debitul maxim evacuat pe <strong>de</strong>scărcătorul <strong>de</strong> ape mari este <strong>de</strong> 550 mc/s în regim<br />
neînecat <strong>şi</strong> 560 mc/s în regim înecat.<br />
1.3 . <strong>de</strong>scărcătorul (golirea) <strong>de</strong> fund este amplasat în versantul drept cu priza <strong>şi</strong><br />
casa vanelor în subteran <strong>şi</strong> este format din două vane în carcasă <strong>de</strong> 1,7X2,4 una <strong>de</strong><br />
revizie <strong>şi</strong> una <strong>de</strong> serviciu. Capacitatea <strong>de</strong> evacuare la NNR este <strong>de</strong> 129,32 mc/s.<br />
1.4. <strong>de</strong>scărcătorul (golirea) <strong>de</strong> semifund este amplasată în versantul stâng, fiind<br />
racordată la golirea <strong>de</strong>scărcătorului <strong>de</strong> ape mari. Casa vanelor are o formă circulară<br />
cu diametrul <strong>de</strong> 7,9 m. Şi este echipată cu două vane având dimensiunile <strong>de</strong> 1,7X2,4<br />
m. Capacitatea <strong>de</strong> evacuare la NNR este <strong>de</strong> 103,44 mc/s.<br />
Fazele <strong>de</strong> apărare la barajul hidrotehnic Colibiţa<br />
- Faza I-a<br />
- nivelul în lac atinge cota <strong>de</strong> 798,00 mdMN;<br />
- volum 76,83 mil.mc.;<br />
- <strong>de</strong>bitul afluent mai mare <strong>de</strong> 35 mc/s.;<br />
- <strong>de</strong>bitul <strong>de</strong>fluent să nu <strong>de</strong>păşească 30 ms/s<br />
- 15 mc. Prin uzinare;<br />
- 15 mc. Prin evacuare.<br />
- Faza II-a<br />
- nivelul în lac atinge cota <strong>de</strong> 799,50 mdMN;<br />
- volum 81,608 mil.mc.;<br />
- <strong>de</strong>bitul afluent cu valori între 35-86 mc/s.;<br />
- <strong>de</strong>bitul <strong>de</strong>fluent să nu <strong>de</strong>păşească 45 ms/s<br />
- 15 mc. Prin uzinare;<br />
- 30 mc. Prin evacuare.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- Faza III-a<br />
- nivelul în lac atinge cota <strong>de</strong> 800,50 mdMN;<br />
- volum 84,90 mil.mc.;<br />
- <strong>de</strong>bitul afluent să nu <strong>de</strong>păşească 86 mc/s.;<br />
- <strong>de</strong>bitul <strong>de</strong>fluent să nu <strong>de</strong>păşească 55 ms/s<br />
- 15 mc. Prin uzinare;<br />
- 40 mc. Prin evacuare.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Secţiunea a 4-a<br />
POPULAŢIA<br />
Ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud cuprin<strong>de</strong> în limitele sale o suprafaţă <strong>de</strong> 5305 km 2 ,<br />
reprezentând 2,23% din teritoriul ţării, în alcătuirea sa intră un municipiu, 3 oraşe, 58<br />
comune <strong>şi</strong> 235 sate:<br />
1. Municipiul Bistriţa – reşedinţa ju<strong>de</strong>ţului – are în componenţă localităţile:<br />
Ghinda, Sărata, Sigmir, Slătiniţa, Unirea <strong>şi</strong> Viişoara;<br />
ORAŞE:<br />
1. Oraşul Beclean - are în componenţă satele: Coldău, Figa <strong>şi</strong> Rusu <strong>de</strong> Jos;<br />
2. Oraşul Năsăud - are în componenţă: Luşca <strong>şi</strong> Liviu Rebreanu (vechea <strong>de</strong>numire<br />
era Prislop, <strong>de</strong> un<strong>de</strong> <strong>şi</strong>-a ales o parte din personaje scriitorul<br />
Liviu Rebreanu în romanul „ION”);<br />
3. Oraşul Sângeorz Băi – are în componenţă: Cormaia <strong>şi</strong> Valea Borcutului.<br />
COMUNE:<br />
1. Bistriţa Bârgăului cu satele: Bistriţa Bârgăului <strong>şi</strong> Colibiţa;<br />
2. Braniştea, cu satele: Braniştea , Cireşoaia <strong>şi</strong> Măluţ;<br />
3. Budacu <strong>de</strong> Jos, cu satele: Budacu <strong>de</strong> Jos, Buduş, Jelna, Monariu <strong>şi</strong> Simioneşti;<br />
4. Bu<strong>de</strong>şti, cu satele – Bu<strong>de</strong>şti, Bu<strong>de</strong>şti – Fânaţe, Ţagu <strong>şi</strong> Ţăgşor;<br />
5. Căianu Mic, cu satele – Căianu Mic, Căianu Mare, Ciceu Poieni, Dobric, Dobricel<br />
<strong>şi</strong> Dumbrăviţa;<br />
6. Cetate, cu satele – Satu Nou, Orheiu Bistriţei <strong>şi</strong> Pietriş ;<br />
7. Ciceu Giurgeşti, cu satele – Ciceu Giurgeşti <strong>şi</strong> Dumbrăveni;<br />
8. Ciceu Mihăieşti, cu satul – Ciceu Mihăieşti.<br />
9. Chiochiş, cu satele – Chiochiş, Apatiu, Bozieş, Cheţiu, Manic, Sânicoară,<br />
Strugureni <strong>şi</strong> Ţentea;<br />
10. Chiuza, cu satele – Chiuza, Mireş, Piatra <strong>şi</strong> Săsarm;<br />
11. Coşbuc, cu satele – Coşbuc <strong>şi</strong> Bichigiu;<br />
12. Dumitra, cu satele – Dumitra, Cepari <strong>şi</strong> Tărpiu;<br />
13. Dumitriţa, cu satele – Dumitriţa, Ragla <strong>şi</strong> Budacu <strong>de</strong> Sus;<br />
14. Feldru, cu satele – Feldru <strong>şi</strong> Nepos;<br />
15. Galaţii Bistriţei, cu satele – Galaţii Bistriţei, Albeştii Bistriţei, Dipşa, Herina <strong>şi</strong><br />
Tonciu;<br />
16. Ilva Mare, cu satele – Ilva Mare <strong>şi</strong> Ivăneasa;<br />
17. Ilva Mică;<br />
18. Josenii Bârgăului, cu satele – Josenii Bârgăului, Mijlocenii Bârgăului, Rusu<br />
Bârgăului <strong>şi</strong> Strâmba;<br />
19. Lechinţa, cu satele – Lechinţa, Bungard, Chiraleş, Sângeorzul Nou, Sâniacob,<br />
Ţigău <strong>şi</strong> Vermeş;<br />
20. Leşu, cu satele – Leşu <strong>şi</strong> Lunca Leşului;<br />
21. Livezile, cu satele – Livezile, Cuşma, Dorolea, Dumbrava <strong>şi</strong> Valea Poienii;<br />
22. Lunca Ilvei;<br />
23. Maieru, cu satele – Maieru <strong>şi</strong> Anieş;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
24. Matei, cu satele – Matei, Bidiu, Corvineşti, Enciu, Fântânele <strong>şi</strong> Moruţ;<br />
25. Măgura Ilvei, cu satele – Măgura Ilvei <strong>şi</strong> Ar<strong>şi</strong>ţa;<br />
26. Mărişelu, cu satele - Mărişelu, Bârla, Domneşti, Jeica, Măgurele, Neţeni <strong>şi</strong><br />
Sântioana;<br />
27. Miceştii <strong>de</strong> Câmpie, cu satele – Miceştii <strong>de</strong> Câmpie, Fântâniţa <strong>şi</strong> Visuia;<br />
28. Milaş, cu satele – Milaş, Comlod, După Deal, Ghemeş, Hirean <strong>şi</strong> Orosfaia;<br />
29. Monor, cu satele – Monor <strong>şi</strong> Gledin;<br />
30. Negrileşti, cu satele – Negrileşti, Purcărete <strong>şi</strong> Breaza;<br />
31. Nimigea, cu satele – Nimigea <strong>de</strong> Jos, Nimigea <strong>de</strong> Sus, Floreşti, Mintiu, Tăure,<br />
Mocod <strong>şi</strong> Mogoşeni;<br />
32. Nuşeni, cu satele–Nuşeni, Beudiu, Dumbrava, Feleac, Malin, Rusu <strong>de</strong> Sus <strong>şi</strong> Viţa;<br />
33. Parva;<br />
34. Petru Rareş, cu satele – Reteag, Baţa, Ciceu – Corabia,<strong>şi</strong> Leleşti;<br />
35. Poiana Ilvei, cu satul - Poiana Ilvei;<br />
36. Prundu Bârgăului, cu satele – Prundu Bârgăului <strong>şi</strong> Susenii Bârgăului;<br />
37. Rebra;<br />
38. Rebrişoara, cu satele – Rebrişoara, Gersa I, Gersa II <strong>şi</strong> Podirei;<br />
39. Rodna, cu satele – Rodna <strong>şi</strong> Valea Vinului;<br />
40. Romuli, cu satale – Romuli <strong>şi</strong> Dealul Ştefăniţei;<br />
41. Runcul Salvei, cu satul – Runcu Salvei;<br />
42. Salva, cu satele – Salva;<br />
43. Silivaşu <strong>de</strong> Câmpie, cu satele – Silivaş, Draga, Fânaţele <strong>şi</strong> Porumbeni;<br />
44. Sânmihaiu <strong>de</strong> Câmpie, cu satele – Sânmihaiu <strong>de</strong> Câmpie, Brăteni, La Curte,<br />
Sălcuţa, Stupini <strong>şi</strong> Zoreni;<br />
45. Spermezeu, cu satele – Spermezeu, Hălmăsău, Lunca Borlesei, Păltineasa, Sita,<br />
Şesuri <strong>şi</strong> Spermezeu-Vale;<br />
46. Şanţ, cu satele – Şanţ <strong>şi</strong> Valea Mare;<br />
47. Şieu, cu satele – Şieu, Ardan, Posmuş <strong>şi</strong> Şoimuş;<br />
48. Şieuţ, cu satele – Şieuţ, Lunca, Ruştior <strong>şi</strong> Sebiş;<br />
49. Şieu–Măgheruş, cu satele – Şieu-Măgheruş, Arcalia, Chintelnic, Crainimăt,<br />
Podirei, Sărăţel <strong>şi</strong> Valea Măgheruşului;<br />
50. Şieu – Odorhei, cu satele – Şieu-Odorhei, Agrişul <strong>de</strong> Jos, Agrişul <strong>de</strong> Sus, Bretea,<br />
Coasta, Şirioara <strong>şi</strong> Cristur-Şieu;<br />
51. Şintereag, cu satele – Şintereag, Blăjenii <strong>de</strong> Jos, Blăjenii <strong>de</strong> Sus, Caila, Cociu,<br />
Şieu Sfântu <strong>şi</strong> Şintereag –Gară;<br />
52. Teaca, cu satele – Teaca, Archiud, Budurleni, Ocniţa, Pintic <strong>şi</strong> Viile-Tecii;<br />
53. Telciu, cu satele – Telciu, Fiad <strong>şi</strong> Telcişor;<br />
54. Tiha Bârgăului, cu satele – Tiha Bârgăului, Ciosa, Mureşenii Bârgăului, Tureac <strong>şi</strong><br />
Piatra Fântânele;<br />
55. Târlişua, cu satele – Târlişua, Agrieş, Agrişel, Borleasa, Cirea<strong>şi</strong>, Lunca Sătească,<br />
Molişet, Oarzine, Şendroaia <strong>şi</strong> Răcăteşu;<br />
56. Uriu, cu satele – Uriu, Cristeşti Ciceului, Hăşmaşu Ciceului <strong>şi</strong> Ilişua;<br />
57. Urmeniş, cu satele – Urmeniş, Câmp, Coşeriu, Delureni, Fânaţe, Po<strong>de</strong>ni, Scoabe,<br />
Şopteriu, Valea <strong>şi</strong> Valea Mare;<br />
58. Zagra, cu satele – Zagra, Aluniş, Perişor, Poienile Zagrei <strong>şi</strong> Suplai.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
SITUAŢIA STATISTICĂ CU LOCUINŢELE ŞI POPULAŢIA<br />
Locuinţe existente la sfâr<strong>şi</strong>tul anului 2010, pe localităţi<br />
Localitatea<br />
Locuinţe existente - număr -<br />
Total din care:<br />
Total ju<strong>de</strong>ţ 112134<br />
Proprietate majoritară<br />
<strong>de</strong> stat<br />
2577 109557<br />
Total urban 42784 1809 40975<br />
Bistriţa 31799 1385 30414<br />
Beclean 3983 230 3753<br />
Năsăud 3927 187 3740<br />
Sângeorz-Băi 3075 7 3068<br />
Total rural 69350 768 68582<br />
Bistriţa Bârgăului 1917 49 1868<br />
Braniştea 1182 5 1177<br />
Budacu <strong>de</strong> Jos 1035 9 1026<br />
Bu<strong>de</strong>şti 861 15 846<br />
Căianu Mic 1850 4 1846<br />
Cetate 734 27 707<br />
Ciceu Giurgeşti 697 - 697<br />
Ciceu Mihăieşti 569 - 569<br />
Chiochiş 1493 13 1480<br />
Chiuza 852 6 846<br />
Coşbuc 1100 4 1096<br />
Dumitra 1448 72 1376<br />
Dumitriţa 835 - 835<br />
Feldru 2149 10 2139<br />
Galaţii Bistriţei 935 16 919<br />
Ilva Mare 913 9 904<br />
Ilva Mică 1070 8 1062<br />
Josenii Bârgăului 1598 10 1588<br />
Lechinţa 2028 32 1996<br />
Leşu 975 2 973<br />
Livezile 1323 57 1266<br />
Lunca Ilvei 1197 22 1175<br />
Maieru 2272 36 2236<br />
Matei 1209 12 1197<br />
Măgura Ilvei 722 9 713<br />
Mărişelu 917 11 906<br />
Miceştii <strong>de</strong> Câmpie 692 4 688<br />
Milaş 742 15 727<br />
Monor 599 9 590<br />
Negrileşti 916 2 914<br />
Nimigea 2028 3 2025<br />
Nuşeni 1335 13 1322<br />
Parva 844 10 834<br />
Petru Rareş 1154 19 1135<br />
Poiana Ilvei 530 1 529<br />
Prundu Bârgăului 2123 39 2084<br />
Rebra 824 8 816<br />
Rebrişoara 1449 12 1437<br />
Rodna 2104 5 2099<br />
Romuli 661 17 644<br />
Proprietate<br />
majoritară privată<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Runcu Salvei 467 - 467<br />
Salva 1018 - 1018<br />
Silivaşu <strong>de</strong> Câmpie 499 9 490<br />
Sânmihaiu <strong>de</strong> Câmpie 867 6 861<br />
Spermezeu 844 4 840<br />
Şanţ 1125 12 1113<br />
Şieu 920 10 910<br />
Şieuţ 713 11 702<br />
Şieu Măgheruş 1257 27 1230<br />
Şieu Odorhei 1026 - 1026<br />
Şintereag 1291 5 1286<br />
Teaca 2249 23 2226<br />
Telciu 1950 7 1943<br />
Tiha Bârgăului 2514 22 2492<br />
Târlişua 1223 12 1211<br />
Uriu 1269 1 1268<br />
Urmeniş 978 13 965<br />
Zagra 1258 11 1247<br />
Dinamica locuinţelor 2005-2010<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Numărul locuinţelor 107618 108415 109338 110511 111401 112134<br />
Numărul camerelor <strong>de</strong> locuit 272769 275789 279590 283697 287173 290408<br />
Suprafaţa locuibilă (mp) 4107618 4643147 4727425 4817670 4892675 4968915<br />
Locuitorii cu locuinţe conectate la sistemele <strong>de</strong> canalizare <strong>şi</strong><br />
epurare a apelor uzate<br />
- persoane -<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
La staţii <strong>de</strong> epurare orăşeneşti – total 97004 95621 88042 91302 91345<br />
din care:<br />
- cu treaptă primară <strong>de</strong> epurare 19379 4246 11218 11335 11725<br />
- cu treaptă secundară <strong>de</strong> epurare 77625 91375 76824 79967 79620<br />
La staţii <strong>de</strong> epurare industriale 4400 4400 4500 - -<br />
La sisteme <strong>de</strong> canalizare orăşeneşti cu<br />
epurare<br />
101404 100021 92542 91302 91345<br />
La sisteme <strong>de</strong> canalizare orăşeneşti fără<br />
epurare<br />
401 898 882 40 1040<br />
Reţeaua <strong>şi</strong> volumul apei potabile distribuite<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Numărul localităţilor alimentate cu apă, la sfâr<strong>şi</strong>tul anului:<br />
- total<br />
din care:<br />
34 35 36 41 42<br />
- municipii <strong>şi</strong> oraşe 4 4 4 4 4<br />
Lungimea totală simplă a reţelei <strong>de</strong> distribuţie a apei, la sfâr<strong>şi</strong>tul anului:<br />
- total – km<br />
din care:<br />
746,7 784,3 848,3 929,5 976,4<br />
- în municipii <strong>şi</strong> oraşe<br />
Apă potabilă distribuită:<br />
450,8 453,3 460,6 460,6 460,6<br />
- total - mii mc<br />
din care:<br />
11416 11594 12134 12727 11868<br />
- pentru uz casnic 2796 5618 5860 6218 6638<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Reţeaua <strong>şi</strong> volumul apei potabile distribuite în anul 2010, pe localităţi<br />
Lungimea totală a Apă potabilă distribuită consumatorilor<br />
reţelei<br />
- mii mc -<br />
Localitatea<br />
simple <strong>de</strong> distribuire<br />
din care pentru:<br />
a apei potabile<br />
- km -<br />
Total<br />
uz casnic<br />
Total ju<strong>de</strong>ţ 976,4 11868 6638<br />
Total urban 460,6 8845 4013<br />
Bistriţa 366,6 7220 3202<br />
Beclean 33,5 824 319<br />
Năsăud 22,0 485 271<br />
Sângeorz-Băi 38,5 316 221<br />
Total rural 515,8 3023 2625<br />
Bistriţa Bârgăului 9,0 29 21<br />
Braniştea 11,4 30 28<br />
Budacu <strong>de</strong> Jos 9,3 14 8<br />
Cetate 20,6 56 38<br />
Chiuza 16,1 40 35<br />
Ciceu - Mihăieşti 5,2 2 1<br />
Dumitra 21,8 46 42<br />
Dumitriţa 9,1 131 122<br />
Feldru 16,3 36 28<br />
Galaţii Bistriţei 25,3 34 30<br />
Ilva Mare 5,5 47 41<br />
Ilva Mică 1)<br />
2,2 - -<br />
Josenii Bârgăului 2)<br />
21,9<br />
-<br />
-<br />
Lechinţa<br />
20,1<br />
108<br />
86<br />
Livezile 33,2 69 64<br />
Lunca Ilvei 2,0 29 29<br />
Maieru 19,2 183 119<br />
Mǎgura Ilvei 7,5 30 30<br />
Milaş 10,2 7 4<br />
Monor 2)<br />
5,0 - -<br />
Nimigea 28,1 41 40<br />
Nuşeni 20,8 13 13<br />
Parva 10,3 1022 1000<br />
Petru Rareş 15,2 11 10<br />
Prundu-Bârgăului 23,3 135 87<br />
Rebra 12,7 25 20<br />
Rebrişoara 8,0 65 53<br />
Rodna 16,0 105 91<br />
Salva 6,0 21 16<br />
Silivaşu <strong>de</strong> Câmpie 11,8 2 1<br />
Şieuţ 15,0 255 255<br />
Şieu – Măgheruş 9,5 116 33<br />
Şieu – Odorhei 2)<br />
0,1 - -<br />
Teaca 16,9 73 39<br />
Telciu 18,0 192 192<br />
Tiha - Bârgăului 2,7 13 11<br />
Uriu 29,0 40 35<br />
Urmeniş<br />
1) reţea <strong>de</strong>zafectată<br />
2) reţea în construcţie<br />
1,5 3 3<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Pon<strong>de</strong>rea <strong>şi</strong> locul ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud în economia naţională,<br />
la principalii indicatori socio-economici<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Populaţia (la 1 iulie)<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului 34 34 34 34 35<br />
Populaţia din municipii <strong>şi</strong> oraşe<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului 39 39 39 39 39<br />
Populaţia ocupată (la 31 <strong>de</strong>cembrie)<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 1,4 1,5 1,5 1,5 1,5<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului 34 33 34 34 34<br />
Suprafaţa totală<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 2,2 2,2 2,2 2,2 2,2<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului 26 26 26 26 26<br />
Suprafaţa agricolă<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului 28 28 28 28 29<br />
Salariaţi total<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 1,2 1,2 1,2 1,2 1,2<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului 31 32 31 31 30<br />
Locuinţe date în folosinţă<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 2,3 2,1 1,9 1,5 1,6<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului 17 21 21 22 22<br />
Populaţia la 1 iulie 2010 pe localităţi <strong>şi</strong> pe sexe<br />
Localitatea Total Masculin Feminin<br />
Total ju<strong>de</strong>ţ 317247 157446 159801<br />
Total urban 118437 57598 60839<br />
Bistriţa 84848 41183 43665<br />
Beclean 11599 5607 5992<br />
Năsăud 11022 5291 5731<br />
Sângeorz-Băi 10968 5517 5451<br />
Total rural 198810 99848 98962<br />
Bistriţa Bârgăului 4399 2138 2261<br />
Braniştea 3171 1582 1589<br />
Budacu <strong>de</strong> Jos 3188 1618 1570<br />
Bu<strong>de</strong>şti 1969 969 1000<br />
Căianu Mic 4048 2083 1965<br />
Cetate 2700 1369 1331<br />
Ciceu Giurgeşti 1703 867 836<br />
Ciceu Mihăieşti 1360 671 689<br />
Chiochiş 3176 1629 1547<br />
Chiuza 2251 1121 1130<br />
Coşbuc 1980 980 1000<br />
Dumitra 4895 2469 2426<br />
Dumitriţa 3017 1539 1478<br />
Feldru 7657 3908 3749<br />
Galaţii Bistriţei 2575 1259 1316<br />
Ilva Mare 2521 1247 1274<br />
Ilva Mică 3393 1723 1670<br />
Josenii Bârgăului 5264 2670 2594<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Lechinţa 6184 3080 3104<br />
Leşu 2948 1591 1357<br />
Livezile 4856 2514 2342<br />
Lunca Ilvei 3203 1595 1608<br />
Maieru 7773 3877 3896<br />
Matei 2779 1371 1408<br />
Măgura Ilvei 2088 1037 1051<br />
Mărişelu 2593 1297 1296<br />
Miceştii <strong>de</strong> Câmpie 1147 568 579<br />
Milaş 1419 714 705<br />
Monor 1499 706 793<br />
Negrileşti 2477 1255 1222<br />
Nimigea 5260 2590 2670<br />
Nuşeni 2925 1436 1489<br />
Parva 2685 1352 1333<br />
Petru Rareş 3671 1817 1854<br />
Poiana Ilvei 1619 833 786<br />
Prundu Bârgăului 6475 3118 3357<br />
Rebra 3019 1590 1429<br />
Rebrişoara 4871 2487 2384<br />
Rodna 6359 3244 3115<br />
Romuli 1736 895 841<br />
Runcu Salvei 1377 677 700<br />
Salva 2878 1443 1435<br />
Silivaşu <strong>de</strong> Câmpie 1095 510 585<br />
Sânmihaiu <strong>de</strong> Câmpie 1552 767 785<br />
Spermezeu 3865 1987 1878<br />
Şanţ 3461 1707 1754<br />
Şieu 3135 1619 1516<br />
Şieuţ 2689 1343 1346<br />
Şieu Măgheruş 4296 2126 2170<br />
Şieu Odorhei 2569 1236 1333<br />
Şintereag 3777 1838 1939<br />
Teaca 5961 2957 3004<br />
Telciu 6129 3102 3027<br />
Tiha Bârgăului 6416 3296 3120<br />
Târlişua 3435 1733 1702<br />
Uriu 3645 1798 1847<br />
Urmeniş 2061 1068 993<br />
Zagra 3616 1832 1784<br />
Mişcarea naturală a populaţiei<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
- proporţii la 1000 <strong>de</strong> locuitori<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Natalitate Mortalitate Nuptialitate Divortialitate<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Mişcarea naturală a populaţiei<br />
- date absolute –<br />
Anii<br />
Născuţi vii Decedaţi<br />
Date absolute<br />
Spor<br />
natural<br />
Căsătorii Divorţuri<br />
Decese<br />
sub 1 an<br />
Născuţi<br />
morţi<br />
2000 4004 3247 +757 2138 486 56 26<br />
2005 3524 3499 +25 2162 387 44 21<br />
2006 3495 3411 +84 2332 639 47 11<br />
2007 3369 3248 +121 2507 524 37 22<br />
2008 3599 3286 +313 2157 303 42 31<br />
2009 3608 3306 +302 1987 455 37 11<br />
2010 3528 3330 +198 1797 432 32 18<br />
Anii<br />
Născuţi vii Decedaţi<br />
Mişcarea naturală a populaţiei<br />
- rate la 1000 <strong>de</strong> locuitori –<br />
Proporţii la 1000 <strong>de</strong> locuitori Decedaţi<br />
Spor<br />
natural<br />
Căsătorii Divorţuri<br />
sub 1 an<br />
la 1000<br />
născuţi vii<br />
Născuţi morţi<br />
la 1000<br />
născuţi<br />
(vii+morţi)<br />
2000 12,2 9,9 2,3 6,5 1,48 14,0 6,5<br />
2005 11,0 11,0 - 6,8 1,21 12,5 5,9<br />
2006 10,9 10,7 0,2 7,3 2,00 13,4 3,1<br />
2007 10,6 10,2 0,4 7,9 1,64 11,0 6,5<br />
2008 11,3 10,3 1,0 6,8 0,95 11,7 8,5<br />
2009 11,3 10,4 0,9 6,2 1,43 10,3 3,0<br />
2010 11,1 10,5 0,6 5,6 1,36 9,1 5,1<br />
Populaţia pe vârste <strong>şi</strong> sexe la 1 iulie 2010<br />
masculin vârstă - ani feminin<br />
3000 2000 1000<br />
85<br />
80<br />
75<br />
70<br />
65<br />
60<br />
55<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
. 0 1000<br />
2000 3000<br />
pag._____
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
%<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Structura populaţiei pe medii <strong>de</strong> rezi<strong>de</strong>nţă la 1 iulie 2010<br />
63 63,8 63,4 63,3 63,1 62,8 62,7<br />
37 36,2 36,6 36,7 36,9 37,2 37,3<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Urban Rural<br />
pag._____
Secţiunea a 5-a<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
CĂI DE TRANSPORT<br />
a) Căile <strong>de</strong> transport rutiere<br />
Drumurile sunt căi <strong>de</strong> comunicaţie terestră special amenajate pentru circulaţia<br />
vehiculelor <strong>şi</strong> pietonilor.<br />
Drumurile publice sunt obiective <strong>de</strong> utilitate publică <strong>de</strong>stinate transportului<br />
rutier în scopul satisfacerii cerinţelor economiei naţionale, ale populaţiei <strong>şi</strong> <strong>de</strong> apărare<br />
a ţării; acestea aparţin proprietăţii publice.<br />
Drumurile naţionale asigură legătura capitalei ţării cu municipiile-reşedinţe<br />
<strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţ, legăturile între acestea, precum <strong>şi</strong> cu ţările vecine.<br />
Drumurile ju<strong>de</strong>ţene <strong>şi</strong> comunale asigură legăturile între municipiile-reşedinţe<br />
<strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţ <strong>şi</strong> reşedinţele <strong>de</strong> comune, municipii, oraşe <strong>şi</strong> alte obiective importante, între<br />
comune <strong>şi</strong> satele componente din cadrul ju<strong>de</strong>ţului, precum <strong>şi</strong> legătura între municipii,<br />
oraşe, comune <strong>şi</strong> sate între ele.<br />
Lungimea drumurilor publice<br />
- km -<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Drumuri publice<br />
- total 1504 1505 1511 1539 1517 1510 1509<br />
din care:<br />
- mo<strong>de</strong>rnizate 349 350 351 384 383 380 380<br />
- cu îmbrăcăminţi uşoare rutiere 319 338 336 342 325 335 339<br />
Drumuri naţionale 309 310 316 344 322 322 321<br />
- mo<strong>de</strong>rnizate 249 253 259 290 289 289 289<br />
- cu îmbrăcăminţi uşoare rutiere 43 44 44 41 15 15 15<br />
Drumuri ju<strong>de</strong>ţene <strong>şi</strong> comunale 1195 1195 1195 1195 1195 1188 1188<br />
- mo<strong>de</strong>rnizate 100 97 92 94 94 91 91<br />
- cu îmbrăcăminţi uşoare rutiere 276 294 292 301 310 320 324<br />
Densitatea drumurilor publice la<br />
100 kmp <strong>de</strong> teritoriu<br />
28.1 28.1 28.2 28.8 28.3 28.2 28.2<br />
Reorganizarea administrativ teritorială a ţării a <strong>de</strong>terminat modificări <strong>de</strong><br />
structură în, multe sectoare <strong>de</strong> activitate inclusiv în cele care priveau căile <strong>de</strong><br />
comunicaţie.<br />
Această reorganizare a găsit ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud cu două sectoare <strong>de</strong> drum<br />
naţional <strong>şi</strong> anume:<br />
- D.N. 17 Dej – Bistriţa - Vatra Dornei - este înscris în reţeaua drumurilor<br />
europene E 576;<br />
- D.N. 15 A Reghin - Sărăţel.<br />
În anul 1970, Secţia <strong>de</strong> drumuri naţionale a preluat <strong>de</strong> la Direcţia Ju<strong>de</strong>ţeană <strong>de</strong><br />
drumuri <strong>şi</strong> poduri următoarele sectoare:<br />
- D.N 17 C Bistriţa –Năsăud – Dealul Ştefăniţei;<br />
- D.N. 17 D Beclean – Năsăud – Rodna – Cârlibaba.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
SITUAŢIA<br />
cuprinzând drumurile naţionale <strong>de</strong> pe raza ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa – Năsăud<br />
Nr.<br />
crt.<br />
D.N. Localităţi limitrofe<br />
Poziţia<br />
km<br />
Lungime<br />
km<br />
1 17 Dej – Vatra Dornei 6+500 – 116 +000 109,500 km<br />
2 17C Bistriţa – Moisei 0+000 – 65+236 65,236 km<br />
3 17 D Beclean – Rotunda 0+000 – 99 + 900 99 900 km<br />
4 15 A Reghin - Sărăţel 18 + 000 – 46 +597 28,233 km<br />
TOTAL 303,233 km<br />
Ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa – Năsăud dispune <strong>de</strong> o reţea bună <strong>de</strong> drumuri ju<strong>de</strong>ţene <strong>şi</strong><br />
comunale care asigură <strong>de</strong>sfăşurarea activităţii <strong>de</strong> transport rutier în întregul ju<strong>de</strong>ţ.<br />
Situaţia statistică privind starea generală <strong>de</strong> viabilitate a drumurilor ju<strong>de</strong>ţene <strong>şi</strong><br />
comunale se prezintă astfel:<br />
Categoria <strong>de</strong> drumuri Total<br />
Mo<strong>de</strong>rnizate cu:<br />
beton asfalt<br />
Din care:<br />
Drumuri<br />
pietruite<br />
Drumuri<br />
din<br />
pământ<br />
Drumuri ju<strong>de</strong>ţene 719,8 62,8 275,1 286,3 95,7<br />
Drumuri comunale 417,2 16,2 18,2 202,3 180,3<br />
Total km <strong>de</strong> drum 1,337,1 79,0 293,3 488,6 275,9<br />
Pe traseele, ce leagă localităţile ju<strong>de</strong>ţului între ele, drumurile ju<strong>de</strong>ţene <strong>şi</strong> cele<br />
comunale, se întâlnesc 234 <strong>de</strong> poduri cu <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> la 5 la 10 m <strong>şi</strong> peste 10 m, în<br />
lungime totală <strong>de</strong> 4,3 km.<br />
Ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud datorită bogăţiei naturale, pădurea ocupă mai bine <strong>de</strong> o<br />
treime din suprafaţa sa, dispune <strong>de</strong> o reţea <strong>de</strong> drumuri forestiere cu o lungime totală<br />
<strong>de</strong> 1004,8 km care au avut <strong>şi</strong> continuă să aibă o însemnată funcţie economică <strong>şi</strong><br />
socială.<br />
TABEL<br />
cuprinzând încadrarea drumurilor naţionale<br />
Nr.<br />
crt.<br />
1<br />
2<br />
Indicativul <strong>şi</strong> <strong>de</strong>numirea drumului Lungimea<br />
totală<br />
- km -<br />
Lungimea<br />
sectoarelor<br />
<strong>de</strong> drum- km<br />
Poziţia km a<br />
sectoarelor <strong>de</strong><br />
drum km……..<br />
km<br />
DN 15 –A LIMITA JUDEŢ MUREŞ-TEACA-<br />
SĂRĂŢEL- DN - 17<br />
28,577 18+000 46+577<br />
a) Limită ju<strong>de</strong>ţ Mureş - Teaca 7,000 18+000 25+000<br />
b) Teaca - Herina 16,000 25+000 41+000<br />
c) Herina – DN 17 5,577 41+000 46+577<br />
DN 16 LIMITA JUDEŢ MUREŞ – SILIVAŞU<br />
DE CÎMPIE – URMENIŞ – LIMITA JUDEŢ<br />
MUREŞ<br />
13,000 49+400 62+400<br />
pag._____
3<br />
4<br />
5<br />
Nr.<br />
crt.<br />
1<br />
2<br />
3<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
DN 17 LIMITA JUDEŢ CLUJ – URIU-<br />
BECLEAN- ŞINTEREAG - BISTRIŢA-<br />
PRUNDU BÂRGĂULUI-PIATRA<br />
FÂNTÂNELE-LIMITA JUDEŢ SUCEAVA<br />
19,350 60+650 116+000<br />
a) Limită ju<strong>de</strong>ţ Cluj-Josenii Bârgăului 71,650 6+650 78+000<br />
b)Josenii Bârgăului- Mureşenii Bârgăului 16,000 78+000 94+000<br />
c) Mureşenii Bârgăului- Limită ju<strong>de</strong>ţ Suceava 22,000 94+000<br />
DN 17 C BISTRIŢA (DN 17) – NĂSĂUD-<br />
SUCEAVA-TELCIU-DEALU<br />
ŞTEFĂNIŢEI-<br />
LIMITA JUDEŢ MARAMUREŞ<br />
116+000<br />
65,236 0+000 65+236<br />
a) Bistriţa (DN 17) - Dumitra 10,000 0+000 10+000<br />
b) Dumitra - Telciu 30,000 10+000 40+000<br />
c) Telciu – Dealu Ştefăniţei 22,000 40+000 62+000<br />
d) Dealu Ştefăniţei – Limită ju<strong>de</strong>ţ Maramureş 3,236 62+000 65+236<br />
93,000 0+000 99+000<br />
DN 17 D BECLEAN (DN 17) – SALVA- NĂSĂUD-<br />
SÂNGEORZ BĂI-ŞANŢ-LIMITĂ JUDEŢ<br />
SUCEAVA<br />
a) Beclean (DN 17)- Săsarm 7,000 0+000 7+000<br />
b) Săsarm - Năsăud 16+000 7+000 29+000<br />
c) Năsăud – Ilva Mică 21,000 29+000 50+000<br />
d) Ilva Mică – Valea Mare 36,000 50+000 86+000<br />
e)Valea Mare – Limită ju<strong>de</strong>ţ Suceava 13,000 86+000 99+000<br />
TOTAL 309,163<br />
TABEL<br />
cuprinzând încadrarea drumurilor ju<strong>de</strong>ţene<br />
Indicativul <strong>şi</strong> <strong>de</strong>numirea drumului<br />
Lungimea<br />
totală<br />
- km -<br />
Lungimea<br />
sectoarelor<br />
<strong>de</strong> drum<br />
- km -<br />
Poziţia km a<br />
sectoarelor <strong>de</strong> drum<br />
km…….. km<br />
DJ 151 LIMITA JUDEŢ MUREŞ-LECHINŢA-<br />
ŞINTEREAG-BISTRIŢA (DN 17)<br />
78,600<br />
45+810 128+180<br />
a) Limită ju<strong>de</strong>ţ Mureş - Zoreni 17,190 45+810 63+000<br />
b) Zoreni – Şintereag (DN17) 43,444 63+000 106+444<br />
c) DN 17 – Blăjenii <strong>de</strong> Jos 2,555 110+214 112+769<br />
d) Blăjenii <strong>de</strong> Jos – Blăjenii <strong>de</strong> Sus/zona pădure 6,231 112+769 119+000<br />
e) Zona pădure - Sigmir 3,000 119+000 122+000<br />
f) Sigmir – Bistriţa (DN 17) 6,180 122+000 128+180<br />
DJ 154 LIMITA JUDEŢ MUREŞ-MONOR-<br />
ŞIEU-SĂRATA (DN 17)<br />
34,720<br />
17+000<br />
51+720<br />
a) Limită ju<strong>de</strong>ţ Mureş-Şieuţ<br />
10,000<br />
17+000<br />
27+000<br />
b) Şeuţ – Sărata (DN 17)<br />
24,720<br />
27+000<br />
51+720<br />
DJ 154-B LIMITĂ JUDEŢ MUREŞ-MONOR<br />
(DJ 154)<br />
4,780<br />
10+620<br />
15+400<br />
a) Limită ju<strong>de</strong>ţ Mureş-Monor<br />
4,680<br />
10+620<br />
15+300<br />
b) Monor – DJ 154<br />
0,100<br />
15+300<br />
15+400<br />
pag._____
4<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
DJ 154-C ŞIEUŢ (DJ 154)-SEBIS-ARDAN-<br />
BUDACU DE SUA ( DJ 173)<br />
16,600<br />
a) Şieuţ<br />
b) Şieuţ- Sebiş<br />
c) Sebiş – Budacu <strong>de</strong> sus<br />
d) Budacu <strong>de</strong> sus<br />
5 DJ 154 –D DOMNEŞTI (DJ 154) –DIPŞA-<br />
BUDURLENI – DJ 151<br />
DJ 162 TEACA (DN 15-A)- SÂNMIHAIU DE<br />
CÂMPIE (DJ 151) – SILIVAŞU DE<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
CÂMPIE-ŞOPTERIU-DJ173<br />
a) Teaca(DN 15A)- Sânmihaiu <strong>de</strong> Câmpie (DJ<br />
151)<br />
b) Sânmihaiu <strong>de</strong> Câmpie (DJ 151)-Miceştii<br />
<strong>de</strong> Câmpie<br />
20,420<br />
45,240<br />
0,500<br />
6,600<br />
7,900<br />
1,600<br />
18,540<br />
5,900<br />
0+000<br />
16+600<br />
0+000<br />
0+500<br />
0+500<br />
7+100<br />
7+100<br />
15+000<br />
15+000<br />
16+600<br />
0+000<br />
23+000<br />
0+000<br />
48+426<br />
0+000<br />
18+540<br />
18+733 24+633<br />
c) Miceştii <strong>de</strong> Câmpie -Visuia 5,200 24+633 29+833<br />
d) Visuia- Silivaşu <strong>de</strong> Câmpie (DN 16) 6,000 29+833 35+833<br />
e) Silivaşu <strong>de</strong> Câmpie (DN 16) – DJ 173 9,600 38+826 48+426<br />
DJ 170 RETEAG (DN 17)-CICEU<br />
GIURGEŞTI<br />
BREAZA<br />
a) Reteag (DN 17) Ciceu Giurgeşti<br />
b) Ciceu Giurgeşti - Breaza<br />
DJ 170-A CHIUZA (DN 17D)-<br />
DUMBRĂVIŢA-<br />
SITA-SPERMEZEU (DJ 171)<br />
DJ 171 URIU (DN 17)-SPERMEZEU-<br />
TÂRLIŞUA - LIMITA JUDEŢ<br />
MARAMUREŞ<br />
a) Uriu (DN 17) – Lunca Borlesei<br />
24,500<br />
16,377<br />
39,520<br />
6,300<br />
18,200<br />
0+000<br />
24+500<br />
0+000<br />
6+300<br />
6+300<br />
24+500<br />
0+000<br />
16+377<br />
0+000<br />
39+520<br />
19,630<br />
0+000<br />
19+630<br />
b) Lunca Borlesei - Târlişua<br />
7,170<br />
19+630<br />
26+800<br />
c) Târlişua<br />
1,817<br />
26+800<br />
28+617<br />
d)Târlişua – Limită ju<strong>de</strong>ţ Maramureş<br />
10,903<br />
28+617<br />
39+520<br />
DJ 172 DN 17-COCIU-NIMIGEA DE<br />
JOS- ZAGRA -SUPLAI<br />
35,120<br />
0+000<br />
35+350<br />
a) DN 17 - Zagra<br />
20,770<br />
0+000<br />
21+000<br />
b) Zagra - Suplai 14,350 21+000 35+350<br />
DJ 172-A BECLEAN (DN 17)- CHIOCHIŞ<br />
LIMITĂ JUDEŢ CLUJ<br />
33,000<br />
0+000<br />
33+000<br />
a) Beclean (DN 17) - Chiochiş<br />
26,000<br />
0+000<br />
26+000<br />
pag._____
12<br />
13<br />
14<br />
15<br />
16<br />
17<br />
17<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
b) Chiochiş – Limită ju<strong>de</strong>ţ Cluj<br />
7,000<br />
26+000<br />
33+000<br />
DJ 172-B UNIREA (DN 17)-NEPOS-<br />
REBRIŞOARA-PARVA<br />
33,800<br />
0+000<br />
39+600<br />
a) Unirea (DN 17) – Nepos (DN 17-D)<br />
16,300<br />
0+000<br />
16+300<br />
1 2 3 4<br />
b) Rebrişoara (Dn 17-D) - Parva<br />
17,500<br />
22+100<br />
39+600<br />
DJ 172-C JOSENII BÂRGĂULUI (DN 17)<br />
– ILVA MICĂ – LEŞU-LUNCA LEŞULUI<br />
25,320<br />
0+000<br />
28+277<br />
a) Josenii Bârgăului (DN 17)- Strâmba<br />
4,000<br />
0+000<br />
4+000<br />
b) Strâmba-Ilva Mică (DJ 172-D) 10,320 4+000 14+320<br />
c) Ilva Mică (DJ 172D) – Lunca Leşului 11,000 17+227 28+227<br />
DJ 172 –D ILVA MICĂ 8DN 17-D)- 42,150<br />
0+000 42+150<br />
LUNCA<br />
SUCEAVA<br />
ILVEI LIMITA JUDEŢ<br />
a) Ilva mIcă – Măgura Ilvei 19,000 0+000 19+000<br />
b) Măgura Ilvei – Ilva Mare 4,800 19+000 23+800<br />
c) Ilva Mare – Lunca Ilvei 10,000 23+800 34+000<br />
d) Lunca Ilvei – Viaduct Ro<strong>şi</strong>a 5,000 34+000 39+000<br />
e) Viaduct Ro<strong>şi</strong>a – Limită ju<strong>de</strong>ţ Suceava 3,150 39+000 42+150<br />
DJ 172 –E CHIOCHIŞ (DJ 172-A)- 21,060<br />
0+000<br />
LECHINŢA- HERINA (DN 15-A)<br />
22+306<br />
a) Chiochiş (DJ 172-A) - Matei<br />
7,300<br />
0+000<br />
7+300<br />
b) Matei – Herina (DN 15-A)<br />
13,760<br />
7+300<br />
22+306<br />
DJ 172-F LIMITA JUDEŢ CLUJ- 9,000<br />
22+570<br />
BRANIŞTEA- BECLEAN (DN 17)<br />
31+570<br />
DJ 172 – G NUŞENI (DJ 172-A)- 60,220<br />
0+000<br />
SĂRĂŢEL-CUŞMA- LIVEZILE (DN 17)<br />
62+816<br />
a) Nuşeni (DJ 172-A) Chiraleş<br />
10,130<br />
0+000<br />
10+130<br />
b) Chiraleş – Sărăţel (DN 15A)<br />
10,250<br />
10+400<br />
20+450<br />
c) Sărăţel (DN 15-A)- DJ 154<br />
3,110<br />
20+910<br />
24+020<br />
d) DJ 154 - Monariu<br />
2,050<br />
25+436<br />
27+186<br />
e) Monariu - Jelna<br />
7,610<br />
27+486<br />
35+096<br />
f) Jelna<br />
0,990<br />
35+096<br />
36+086<br />
g) Jelna – Satu Nou<br />
4,820<br />
36+736<br />
41+556<br />
h) Satu Nou<br />
0,640<br />
41+556<br />
42+196<br />
i) Satu Nou - Cuşma<br />
6,480<br />
42+196<br />
48+676<br />
pag._____
18<br />
19<br />
20<br />
21<br />
22<br />
22<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
j) Cuşma - Livezile<br />
14,140<br />
48+676<br />
62+816<br />
DJ 172 –H NUŞENI (DJ 172-G)-MATEI – 22,930<br />
0+000<br />
ZORENI (DJ 151)<br />
25+590<br />
a) Nuşeni (DJ 172-G) –Matei (DJ 172-E) 11,380 0+000 11+380<br />
b) Matei-Zoreni (DJ 151) 11,550 14+040 25+590<br />
DJ 172-I BEUDIU (DJ 172-A)-ŢENTEA –<br />
SÂNNICOARĂ-LIMITA JUDEŢ CLUJ<br />
(DJ 172-A)<br />
13,220<br />
0+000 13+220<br />
a) Beudiu – Viţa 5,550 0+000 5+550<br />
b) Viţa – DJ 172-A<br />
7,720<br />
5+550<br />
13+220<br />
DJ 173 BISTRIŢA(DN 17) –BUDACU DE 64,170<br />
0+000<br />
SUS -ŞIEU-TEACA-LIMITĂ JUDEŢ<br />
66+260<br />
MUREŞ<br />
a) Bistriţa (DN 17) – Jelna<br />
6,000<br />
0+000<br />
6+000<br />
b) Jelna- Budacu <strong>de</strong> Sus<br />
9,000<br />
6+000<br />
15+000<br />
c) Budacu <strong>de</strong> Sus – Şieu (DJ 154)<br />
10,064<br />
15+000<br />
25+064<br />
d) Şieu (DJ 154) - Pintic<br />
12,016<br />
25+624<br />
37+640<br />
e) Pintic - Teaca<br />
1,960<br />
37+640<br />
39+600<br />
f) Teaca - Ocniţa<br />
11,900<br />
39+600<br />
51+500<br />
g) Ocniţa – Limită ju<strong>de</strong>ţ Mureş<br />
14,760<br />
51+500<br />
66+260<br />
DJ 173-A PRUNDU BÂRGĂULUI (DN 30,000<br />
0+000<br />
17) –COLIBIŢA / LAC ACUMULARE –<br />
MUREŞENII BÂRGĂULUI<br />
30+000<br />
a) Prundu Bârgăului (DN 17)- Colibiţa / st.<br />
betoane<br />
12,700<br />
0+000<br />
12+700<br />
b) Colibiţa / st. Betoane – centură lac<br />
acumulare<br />
12,300<br />
12+700<br />
25+000<br />
c) Centură lac acumulare – Mureşenii<br />
Bârgăului (DN 17)<br />
5,000<br />
25+000<br />
30+000<br />
DJ 173 –B BISTRIŢA (DN 17-C)-<br />
29,280<br />
0+000<br />
TĂRPIU- NIMIGEA DE JOS (DJ 172)<br />
29+280<br />
a) Bistriţa<br />
3,000<br />
0+000<br />
3+000<br />
b) Bistriţa -Tărpiu<br />
10,000<br />
3+000<br />
13+000<br />
c) Tărpiu<br />
3,200<br />
13+000<br />
16+200<br />
d) Tărpiu - Cepari<br />
3,300<br />
16+200<br />
19+500<br />
e)Cepari – Nimigea <strong>de</strong> Jos (DJ 172)<br />
9,405<br />
19+500<br />
28+905<br />
f)Nimigea <strong>de</strong> Jos<br />
0,375<br />
28+905<br />
29+280<br />
pag._____
23<br />
Nr.<br />
crt.<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
DJ 173C BISTRIŢA – BUDACU DE JOS-<br />
BÂRLA – (DJ 154)<br />
19,860<br />
0+000 20+000<br />
a) Bistriţa 1,200 0+000 1+200<br />
b) Bistriţa - Buduş<br />
8,660<br />
1+200<br />
10+000<br />
c) Buduş - Bârla<br />
10,000<br />
10+000<br />
20+000<br />
TOTAL 719,887<br />
TABEL<br />
cuprinzând încadrarea drumurilor COMUNALE<br />
Indicativul <strong>şi</strong> <strong>de</strong>numirea drumului<br />
Lungimea<br />
totală<br />
- km -<br />
Lungimea<br />
sectoarelor<br />
<strong>de</strong> drum<br />
- km -<br />
Poziţia km a<br />
sectoarelor <strong>de</strong> drum<br />
km…….. km<br />
0 1 2 3 4<br />
1 DC 1 TELCIU (DN 17-C) - TELCIŞOR 10,200 0+000 10+200<br />
2 DC 2 REBRIŞOARA (DN 17-D) - GERSA 7,100 0+000 7+100<br />
3<br />
DC 2-A SÂNGEORZ BĂI /DN 17-D)-VALEA 3,400 0+000 3+400<br />
4<br />
5<br />
BORCUTULUI<br />
DC 2-B DN 17-D CORMAIA 8,050 0+000 8+050<br />
a) DN 17-D- Cormaia 3,000 0+000 3+000<br />
b) Cormaia 2,000 3+000 5+000<br />
c) Cormaia 3,050 5+000 8+050<br />
DC 2-B CORMAIA (DC 2-B) –MĂNĂSTIREA 1,500 0+000 1+500<br />
BUNA VESTIRE<br />
6 DC 2-D REBRIŞOARA (DN 17-D) - PODEREI 3,000 0+000 3+000<br />
7 DC 3 RODNA (DN 17-D) – VALEA VINULUI 9,150 0+000 9+150<br />
8 DC 3-A RODNA (DN 17-D) – MĂGURA ILVEI 8,580 0+000 8+580<br />
9<br />
DC 4-A MĂGURA ILVEI (DJ 172 – D) -<br />
ARŞIŢA<br />
5,000 0+000 5+000<br />
10 DC 4-B ILVA MARE (DJ 172 –D)- IVĂNEASA 6,500 0+000 6+500<br />
11 DC 5 DN 17 - CISA 9,000 0+000 9+000<br />
12<br />
DC 5-A PIATRA FÂNTÂNELE (DN 17) – DC<br />
5<br />
3,100 0+000 3+100<br />
13 DC 5-B DN 17 PIATRA FÂNTÂNELE 5,000 0+000 5+000<br />
DC 6-A LIVEZILE (DN 17) – STRÂMBA 8DJ<br />
172-C)<br />
8,000 0+000 8+000<br />
14<br />
a) Livezile - Dumbrava<br />
b) Dumbrava - Strâmba<br />
4,200 0+000 4+200<br />
3,800 4+200 8+000<br />
DC 6 B RUSU BÂRGĂULUI (DN 17) –<br />
4,000 0+000 4+000<br />
15 DOROLEA (DJ 172-G)<br />
16<br />
DC 6-C RUSU BÂRGĂULUI (DN 17)-<br />
DUMBRAVA<br />
3,000 0+000 3+000<br />
17<br />
DC 7-A ORHEIU BISTRIŢEI (DJ 173) – SATU<br />
NOU<br />
3,570 0+000 3+570<br />
18 DC 7-B DJ 172-G - SIMIONEŞTI 2,200 0+000 2+200<br />
DC 7-C RAGLA (DJ 173) – DUMITRIŢA – 4,000 0+000 4+000<br />
19 PIETRIŞ (DC 7-A)<br />
20 DC 8 BISTRIŢA (DJ 173) - GHINDA 6,500 0+000 6+500<br />
a) Bistriţa 1,500 0+000 1+500<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
b) Bistriţa - Ghinda 5,000 1+500 6+500<br />
21 DC 11 DJ 173 - ARDAN 4,550 0+000 4+550<br />
22<br />
DC 12 – A RUSTIOR (DJ 154-C) LUNCA (DJ<br />
154-C)<br />
4,200 0+000 4+200<br />
23 DC 13 MONOR (DJ 154-B) - GLEDIN 1,300 0+000 1+300<br />
24 DC 15 MĂRIŞELU (DJ 154) - JEICA 6,250 0+000 6+250<br />
25 DC 15-A BÂRSA (DJ 154) - SÂNTIOANA 2,000 0+000 2+000<br />
DC 16 HERINA (DN 15-A) – SÂNGEORZU<br />
NOU - BUNGARD<br />
11,900 0+000 13+100<br />
26<br />
a) Herina (DN 15-A) - Tonciu<br />
b) Tonciu - Bungard<br />
3,000 0+000 3+000<br />
8,900 3+000 13+100<br />
27<br />
DC 18 – A BRĂTENI (DJ 154-D)- STUPINI-LA<br />
CURTE<br />
6,000 0+000 6+000<br />
DC 19 –A PODENI (DJ 162)–SCOABE –<br />
5,600 0+000 5+600<br />
28<br />
ŞOPTERIU<br />
(DJ 162)<br />
29 DC 19 –B DJ 162 - DELURENI 3,000 0+000 3+000<br />
30 DC 19 – C URMENIŞ (DN 16) - CÂMP 3,400 0+000 3+400<br />
31 DC 19 – D DN 16 - VALEA 3,000 0+000 3+000<br />
32 DC 19 – E DN 16 - PORMUNBENI 3,000 0+000 3+000<br />
33 DC 20 DJ 173 - COMLOD 3,830 0+000 3+830<br />
34 DC 20 – A DJ 173 - HIRDAN 2,100 0+000 2+100<br />
35 DC 20 – B DJ – 173 GHSMES 3,700 0+000 3+700<br />
DC 21 MICEŞTII DE CÂMPIE (DJ 162) –<br />
FÂNTÂNIŢA – VISUIA – BUDEŞTI FÂNAŢE<br />
16,100 0+000 16+668<br />
36<br />
a) Miceştii <strong>de</strong> Câmpie - Fântâniţa<br />
b) Fântâniţa – Bu<strong>de</strong>şti Fânaţe<br />
5,100 0+000 5+100<br />
11,000 5+100 16+668<br />
37<br />
DC 21 – A SILIVAŞU DE CÂMPIE (DJ 162) –<br />
FÂNAŢELE SILIVAŞULUI<br />
4,400 0+000 4+400<br />
38 DC 22 – A DJ 151 - ŢĂGŞORU 1,850 0+000 1+850<br />
39 DC 23 – A BIDIU (DJ 172 –H) - ENCIU 1,550 0+000 1+550<br />
40 DC 23 – B DJ 151 - SĂLCUŢA 4,450 0+000 4+450<br />
DC 24 STRUGURENI (DJ 172-E) –<br />
12,700 0+000 12+700<br />
41 JUMBOR- ZORENI (DJ 172-H)<br />
DC26RUSU DE SUS( DJ 172-A) -DUMBRAVA 6,300 0+000 6+300<br />
42<br />
a) Rusu <strong>de</strong> Sus - Malin<br />
b) Malin - Dumbrava<br />
2,000 0+000 2+000<br />
4,300 2+000 6+300<br />
43<br />
DC 27 – A CHIRALEŞ (DJ 172-G)- ŢAGU-<br />
SÂNIACOB<br />
7,620 0+000 9+000<br />
44 DC 28 DN 17 – CRISTUR ŞIEU - BRETEA 7,000 0+000 8+940<br />
DC 29 BECLEAN (DN 17) – FIGA – AGRIŞU 10,400 0+000 10+400<br />
45 DE JOS – DN 17<br />
46<br />
DC 30 NUŞENI (DJ 172-A) – MĂNĂSTIREA<br />
SF. ILIE<br />
2,100 0+000 2+100<br />
DC 30 – A RETEAG (DN 17)-BRANIŞTE- 10,340<br />
CIREŞOAIA<br />
0+000 10+450<br />
a) Reteag 1,300 0+000 1+300<br />
47<br />
b) Reteag - Cireşoaia<br />
9,040 1+300<br />
10+450<br />
48 DC 31 DJ 151 - CAILA<br />
5,000 0+000<br />
5+000<br />
DC 31 – A ŞIEU MĂGHERUŞ(DN 17) –<br />
7,200 0+000<br />
49 SIGMIR (DJ 151)<br />
7+200<br />
pag._____
50<br />
51<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
DC 31 – B ŞIEU SFÂNTU (DN 17) –<br />
CHINTELNIC DN 17<br />
DC 31 – C BLĂJENII DE JOS (DJ 151)-<br />
TĂRPIU (DJ 173 – B)<br />
52 DC 32 CEPARI (DN 17-C) - DJ 173-B<br />
53<br />
54<br />
55<br />
56<br />
DC 33 ŞINTEREAG (DN 17) – TĂURE – DJ<br />
173 B<br />
a) Şintereag<br />
b) Şintereag – DJ 173 -B<br />
DC 34 CICEU MIHĂIEŞTI (DN 17) – CICEU<br />
CICEU CORABIA – DJ 170<br />
a) Ciceu Mihăieşti - Leleşti<br />
b) Leleşti – DJ 170<br />
DC 35-A CICEU GIURGEŞTI (DJ 170)-<br />
DUMBRĂVENI<br />
DC 36 URIU (DJ 171) – HĂSMAŞU<br />
CICEULUI<br />
57 DC 37 DOBRIC (DJ 171) – CICEU POIENI<br />
58<br />
59<br />
DC 37-A DOBRIC (DC 37) - DOBRICEL-<br />
SPERMEZEU (DJ 171)<br />
DC 37-B CĂIANU MIC(DJ 171)- CĂIANU<br />
MARE<br />
60 DC 38 DJ 171 – DUMBRĂVIŢA (DJ 170-A)<br />
61 DC 38-A TÂRLIŞUA (DJ 171) -ŞENDROAIA<br />
62<br />
DC 38-B LUNCA SĂTEASCĂ (DC<br />
38-A)-OARZINA<br />
63 DC 38-C TÂRLIŞUA (DJ 171)- RACATESU<br />
64 DC 38-D AGRIEŞ(DJ 171) - MOLIŞET<br />
65 DC 39 PIATRA(DN 17-D)- MIREŞ-PERIŞOR<br />
66<br />
DC 39-A PĂLTINEASA(DJ 170-A)- PERIŞIR<br />
(DC 19)<br />
67 DC 40 ZAGRA (DJ 171) - ALUNIŞ<br />
68 DC 40 – A DJ 172 – PERIŞOR (DC 39)<br />
69<br />
DC 40-B NIMIGEA DE JOS(DJ 172)-<br />
NIMIGEA DE SUS<br />
70 DC 41 DN 17 – RUNCU SALVEI<br />
7,540 0+000<br />
7+540<br />
5,000 0+000<br />
5+000<br />
2,720 0+000<br />
2+720<br />
8,200 0+000<br />
8+200<br />
0,910 0+000<br />
0+910<br />
7,290 0+910<br />
8+200<br />
16,500 0+000<br />
16+500<br />
4,000 0+000<br />
4+000<br />
12,500 4+000<br />
16+500<br />
7,000 0+000<br />
7+000<br />
3,600 0+000<br />
3+600<br />
8,600 0+000<br />
8+600<br />
8,100 0+000<br />
8+100<br />
2,000 0+000<br />
2+000<br />
2,623 0+000<br />
2+623<br />
6,770 0+000<br />
6+770<br />
3,840 0+000<br />
3+840<br />
4,000 0+000<br />
4+000<br />
10,000 0+000<br />
10+000<br />
10,000 0+000<br />
11+000<br />
5,000 0+000<br />
5+000<br />
8,370 0+000<br />
8+370<br />
5,380 0+000<br />
5+380<br />
3,500 0+000<br />
3+500<br />
6,600 0+000<br />
6+600<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
71 DC 41 DN 17 – C - BICHIGIU<br />
7,500 0+000<br />
7+500<br />
72<br />
DC 43 SALVA(DN 17-C) – MĂNĂSTIREA<br />
IZVORUL TĂMĂDUIRII<br />
1,500 0+000<br />
1+500<br />
73 DC 157 LIMITA JUDEŢ MUREŞ – DJ 173<br />
0,200 11+000<br />
11+200<br />
TOTAL 417,233<br />
Categoria autovehiculelor pentru transportul mărfurilor cuprin<strong>de</strong>:<br />
autoutilitare (autovehicule <strong>de</strong>stinate transportului <strong>de</strong> mărfuri fără amenajări speciale);<br />
autovehicule specializate (autovehicule <strong>de</strong>stinate transportului <strong>de</strong> mărfuri cu<br />
amenajări speciale: autobasculante, cisterne, izoterme etc.); autotractoare <strong>şi</strong><br />
autoremorchere.<br />
b) Căile <strong>de</strong> transport feroviar.<br />
Lungimea liniilor <strong>de</strong> cale ferată în exploatare<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009<br />
- km -<br />
2010<br />
Lungimea căilor ferate<br />
- total<br />
din care:<br />
321 320 320 320 320 320 320<br />
- electrificate<br />
Din total:<br />
44 183 184 183 183 183 183<br />
- linie normală 301 320 320 320 320 320 320<br />
Densitatea reţelei feroviare pe<br />
1000 kmp<br />
60.0 59.8 59.8 59.8 59.8 59.8 59.8<br />
Creşterea accentuată <strong>şi</strong> rapidă a nevoilor <strong>de</strong> transport pe calea ferată <strong>şi</strong> în<br />
această zonă, atât pentru persoane cât <strong>şi</strong> pentru marfă, cerinţa sporirii vitezei <strong>de</strong><br />
circulaţie a trenurilor, a greutăţii specifice pe osie, în condiţiile asigurării <strong>de</strong>pline a<br />
siguranţei circulaţiei a <strong>de</strong>clanşat <strong>şi</strong> în ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud, prin Regionala <strong>de</strong> căi<br />
ferate Cluj realizarea unor acţiuni majore, încheiate cu rezultate benefice pentru calea<br />
ferată pentru economia <strong>şi</strong> populaţia ju<strong>de</strong>ţului.<br />
În ve<strong>de</strong>rea asigurării unui acces direct a călătorilor din gara Bistriţa la liniile<br />
magistrale au fost introduse vagoane <strong>de</strong> clasă, cuşetă <strong>şi</strong> vagoanele <strong>de</strong> dormit care sunt<br />
racordate în staţia Sărăţel la garniturile trenurilor accelerate care circulă pe relaţia<br />
Baia Mare – Dej – Deda – Braşov – Bucureşti.<br />
Nr.<br />
crt.<br />
LINIA<br />
SITUAŢIA<br />
reţelei <strong>de</strong> cale ferată pe raza ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud<br />
Lung.<br />
în km.<br />
Naţională,<br />
uzinală,<br />
forestieră<br />
CATEGORIA CĂII FERATE<br />
Normală,<br />
îngustă<br />
Dublă,<br />
simplă<br />
Electrificată sau<br />
nu<br />
1 Dej - Beclean 18,9 Naţională Normală Dublă Da<br />
2 Beclean - Deda 58,5 Naţională Normală Simplă Da<br />
3 Beclean – Ilva Mică 47,2 Naţională Normală Simplă<br />
Electrificată Beclean –<br />
Salva 42 km<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
4<br />
Ilva Mică – Rodna<br />
Veche<br />
20,9 Naţională Normală Simplă Nu<br />
5<br />
Sărăţel – Bistriţa<br />
Bârgăului<br />
40,2 Naţională Normală Simplă<br />
Da Sărăţel –<br />
Bistriţa 10 km<br />
6<br />
Ilva Mică – Vatra<br />
Dornei<br />
49,2 Naţională Normală Simplă Nu<br />
7<br />
Luduş – Măgheruş<br />
Şieu<br />
47,1 Naţională Normală Simplă Nu<br />
8 Salva – Vişeul <strong>de</strong> Jos 40,0 Naţională Normală Simplă Nu<br />
TOTAL 321,8<br />
TOTAL linie normală : 321,8 km<br />
LINIA DE<br />
CIRCULAŢIE<br />
DEJ- Sărăţel – Bistriţa<br />
Bârgăului<br />
Sărăţel - Deda<br />
SITUAŢIA<br />
cu staţiile <strong>şi</strong> haltele CF din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud<br />
a atelierelor <strong>de</strong> reparaţii <strong>şi</strong> noduri <strong>de</strong> CF<br />
Staţii <strong>şi</strong> St. = staţii Nr. Atelier Noduri<br />
halte h.. = haltă linii reparaţii CF CF<br />
Reteag St. 5 0 0<br />
Ciceu Mihăieşti h 2 0 0<br />
Ciceu Cristur h 1 0 0<br />
Coldău St. 4 0 0<br />
Beclean pe Someş St. 12 0 Da<br />
Şintereag St. 4 0 0<br />
Caila h 1 0 0<br />
Sfântu h 1 0 0<br />
Măgheruş - Şieu St. 4 0 Da<br />
Arcalia h 1 0 0<br />
Sărăţel St. 7 0 Da<br />
Sărata h 1 0 0<br />
Viişoara h 1 0 0<br />
Bistriţa fabrici h 1 0 0<br />
Bistriţa Nord st 11 Remiză loc<br />
revizie vag.<br />
0<br />
Bistriţa h. h 3 0 3<br />
Livezile Bârgău h 1 0 0<br />
Rusu Bârgăului h 1 0 0<br />
Josenii Bârgăului h 1 0 0<br />
Susenii Bârgăului h 4 0 0<br />
Prundu Bârgăului h 1 0 0<br />
Bistriţa Bârgăului h 1 0 0<br />
Bistriţa Bârgăului St. 3 0 0<br />
Sărăţel St. 7 0 Da<br />
Domneşti pe Şieu h 1 0 0<br />
Mărişel St. 4 0 0<br />
Bârla pe Şieu h 1 0 0<br />
Şieu St. 4 0 0<br />
Şieuţ h 1 0 0<br />
Monor - Gledin St. 4 0 0<br />
Beclean pe Someş St. 12 0 Da<br />
Cociu h 1 0 0<br />
Mogoşeni h 2 0 0<br />
pag._____
Beclean – Ilva Mică -<br />
Rodna Veche<br />
Salva – Vişeul <strong>de</strong> Sus<br />
Ilva Mică – Vatra Dornei<br />
Luduş – Şieu Măgheruş<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Nimigea h 3 0 0<br />
Nimigea St. 3 0 0<br />
Mititei h 1 0 0<br />
Salva St. 6 0 Da<br />
Năsăud haltă h 6 0 0<br />
Năsăud St. 6 0 0<br />
Rebrişoara St. 3 0 0<br />
Nepos h 1 0 0<br />
Feldru h 3 0 0<br />
Ilva Mică St. 10 Remiză loc. <strong>şi</strong><br />
revizie vag.<br />
da<br />
Sângeorz Băi St. 3 0 0<br />
Maieru h 1 0 0<br />
Anieş h 2 0 0<br />
Rodna Veche St. 4 0 0<br />
Salva St. 6 0 da<br />
Coşbuc St. 3 0 0<br />
Telciu h 3 0 0<br />
Fiad h 2 0 0<br />
Romuli h 2 0 0<br />
Dealul Ştefăniţei St. 4 0 0<br />
Ilva Mică St. 10 0 Da<br />
Leşu Ilvei h 3 0 0<br />
Poiana Ilvei St. 4 0 0<br />
Măgura Ilvei St. 3 0 0<br />
Ilva Mare St. 2 0 0<br />
Lunca Ilvei St. 4 0 0<br />
Silhoasa h 2 0 0<br />
Larion h 2 0 0<br />
Ţagu sat h 1 0 0<br />
Ţagu St. 3 0 0<br />
Bu<strong>de</strong>şti Cluj h 2 0 0<br />
Miceştii <strong>de</strong> Câmpie h 1 0 0<br />
Sânmihaiu <strong>de</strong> Câmpie h 3 0 0<br />
Brăteni h 1 0 0<br />
Sângeorzul Nou h 2 0 0<br />
Vermeş h 1 0 0<br />
Lechinţa St. 4 0 Da<br />
Chiraleş h 2 0 0<br />
Şieu Măgheruş St. 4 0 Da<br />
NOTĂ: Pe liniile <strong>de</strong> circulaţie aflate pe raza ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud nu sunt <strong>de</strong>pouri <strong>de</strong> cale ferată.<br />
S I T U A Ţ I A<br />
capacităţii <strong>de</strong> transport în număr <strong>de</strong> trenuri / 24 ore<br />
Nr.crt. LINIA Nr. <strong>de</strong> trenuri în 24 ore<br />
1 Dej - Beclean 128<br />
2 Beclean – Ilva Mică 64<br />
3 Beclean - Sărăţel 70<br />
4 Sărăţel - Bistriţa 62<br />
5 Bistriţa – Bistriţa Bârgăului 34<br />
6 Sărăţel - Deda 72<br />
pag._____
Nr.<br />
crt.<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
7 Luduş – Măgheruş Şieu 60<br />
8 Salva – Vişeul <strong>de</strong> Jos 43<br />
9 Ilva Mică – Rodna Veche 26<br />
10 Ilva Mică – Vatra Dornei 52<br />
T A B E L<br />
cu situaţia tunelelor pe secţia <strong>de</strong> circulaţie din cuprinsul ju<strong>de</strong>ţului<br />
De la<br />
Km …….. la km<br />
Bistriţa –Năsăud<br />
lungimea<br />
ml.<br />
lăţimea<br />
ml.<br />
înălţimea<br />
ml<br />
capacitatea<br />
<strong>de</strong> trecere<br />
în tone<br />
Secţia Sărăţel - Deda<br />
1 26+421 – 26+921 500,00 6,7 6,1 20,5 t/os.<br />
2 33+516 – 34+446 930,00 6,7 6,05 20,5 t/os.<br />
Secţia Ilva Mică – Rodna Veche<br />
1 53+086 – 53+263 177,00 6,92 5,5 20,5 t/os.<br />
Secţia Salva – Vişeul <strong>de</strong> Jos<br />
1 25+905 – 26+034 129,00 7,45 6,75 20,5 t/os.<br />
2 26+438 – 26+552 84,00 7,55 6,75 20,5 t/os.<br />
3 37+618 – 40+008 2390,00 7,40 6,75 20,5 t/os.<br />
Secţia Ilva Mică - Vatra Dornei<br />
1 47+222 – 47+357 134,75 5,70 6,45 20,5 t/os.<br />
2 44+870 – 45+125 245,35 5,70 6,00 20,5 t/os.<br />
3 42+780 – 43+637 857,15 5,70 6,45 20,5 t/os.<br />
4 41+901 – 42+140 238,85 5,70 6,35 20,5 t/os.<br />
5 40+999 – 41+060 160,87 5,90 6,45 20,5 t/os.<br />
6 39+939 – 40+089 150,15 5,70 6,75 20,5 t/os.<br />
7 39+326 – 39+542 215,90 5,70 7,05 20,5 t/os.<br />
8 35+672 – 36+840 166,00 5,55 6,67 20,5 t/os.<br />
9 14+179 – 14+394 215,30 6,00 6,50 20,5 t/os.<br />
Lungimea liniei <strong>de</strong> cale ferată în exploatare inclu<strong>de</strong> numai liniile <strong>de</strong>schise<br />
traficului <strong>de</strong> mărfuri <strong>şi</strong> pasageri, pe care transporturile respective se fac pe bază <strong>de</strong><br />
legitimaţii <strong>de</strong> călătorie sau scrisori <strong>de</strong> trăsură.<br />
pag._____
Secţiunea a VI - a<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
DEZVOLTAREA ECONOMICĂ<br />
INDUSTRIE<br />
Industria cuprin<strong>de</strong>: industria extractivă, industria prelucrătoare, energia<br />
electrică, gaze <strong>şi</strong> apă.<br />
Indicele producţiei industriale este un indice <strong>de</strong> tip Laspeyres, având ca an <strong>de</strong><br />
referinţă anul 2000.<br />
INVESTIŢII<br />
Indicele investiţiilor realizate sunt calculate pe baza unei cercetări statistice<br />
selective care cuprin<strong>de</strong> toate întreprin<strong>de</strong>rile cu peste 50 <strong>de</strong> salariaţi <strong>şi</strong> un eşantion <strong>de</strong><br />
întreprin<strong>de</strong>ri cu 4 – 49 salariaţi. Raportarea investiţiilor pe ju<strong>de</strong>ţe se face după sediul<br />
central al întreprin<strong>de</strong>rii furnizoare <strong>de</strong> date.<br />
Principalii indicatori socio-economici ai ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud<br />
U.M. 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Populaţia (1 iulie) mii loc. 317,7 316,7 316,8 317,2 317,2<br />
Populaţia din municipii<br />
<strong>şi</strong> orase<br />
Populaţia ocupată<br />
(la 31 <strong>de</strong>cembrie)<br />
Număr mediu <strong>de</strong><br />
salariaţi<br />
Câştigul mediu net<br />
lunar<br />
mii loc.<br />
mii pers.<br />
mii pers.<br />
lei<br />
116,2 116,1 116,8 117,9 118,4<br />
122,3 127,1 128,2 124,5 125,1<br />
57,8 59,2 60,9 56,8 51,8<br />
727 905 1085 1115 1088<br />
Pon<strong>de</strong>rea <strong>şi</strong> locul ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud în economia naţională,<br />
la principalii indicatori<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Populaţia (la 1 iulie)<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 1,5 1,5 1,5 1,5 1,5<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului<br />
Populaţia din municipii <strong>şi</strong> oraşe<br />
34 34 34 34 35<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului<br />
Populaţia ocupată (la 31 <strong>de</strong>cembrie)<br />
39 39 39 39 39<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 1,4 1,5 1,5 1,5 1,5<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului<br />
Suprafaţa totală<br />
34 33 34 34 34<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 2,2 2,2 2,2 2,2 2,2<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului<br />
Suprafaţa agricolă<br />
26 26 26 26 26<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 2,0 2,0 2,0 2,0 2,0<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului<br />
Salariaţi total<br />
28 28 28 28 29<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 1,2 1,2 1,2 1,2 1,2<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului<br />
Locuinţe date în folosinţă<br />
31 32 31 31 30<br />
- % faţă <strong>de</strong> ţară 2,3 2,1 1,9 1,5 1,6<br />
- locul ju<strong>de</strong>ţului 17 21 21 22 22<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Numărul agenţilor economici activi din economia ju<strong>de</strong>ţului<br />
pe clase <strong>de</strong> mărime <strong>şi</strong> activităţi CAEN<br />
2005<br />
Total general 5651 4983 545 105 18<br />
Industria extractivă 18 12 5 - 1<br />
Industria prelucrătoare 1174 894 212 56 12<br />
Energie electrică, termică, gaze <strong>şi</strong> apă 10 3 1 4 2<br />
Construcţii 370 319 37 14 -<br />
Comerţ cu ridicata <strong>şi</strong> amănuntul, reparaţii auto-moto 2425 2223 190 12 -<br />
Hoteluri <strong>şi</strong> restaurante 269 245 22 2 -<br />
Transport, <strong>de</strong>pozitare <strong>şi</strong> comunicaţii 363 313 41 7 2<br />
Învăţământ 12 12 - - -<br />
Sănătate <strong>şi</strong> asistenţă socială 102 102 - - -<br />
Tranzacţii imobiliare, închirieri <strong>şi</strong> alte activităţi <strong>de</strong> servicii 569 550 15 4 -<br />
Alte activităţi <strong>de</strong> servicii colective, sociale <strong>şi</strong> personale 112 107 2 3 -<br />
Diverse activităţi 227 203 20 3 1<br />
2006<br />
Total general 5947 5232 590 109 16<br />
Industria extractivă 22 15 6 1 -<br />
Industria prelucrătoare 1149 872 209 56 12<br />
Energie electrică, termică, gaze <strong>şi</strong> apă 12 5 2 4 1<br />
Construcţii 462 393 52 17 -<br />
Comerţ cu ridicata <strong>şi</strong> amănuntul, reparaţii auto-moto 2499 2279 207 13 -<br />
Hoteluri <strong>şi</strong> restaurante 277 253 22 2 -<br />
Transport, <strong>de</strong>pozitare <strong>şi</strong> comunicaţii 387 335 41 9 2<br />
Învăţământ 17 16 1 - -<br />
Sănătate <strong>şi</strong> asistenţă socială 112 111 1 - -<br />
Tranzacţii imobiliare, închirieri <strong>şi</strong> alte activităţi <strong>de</strong> servicii 626 602 21 3 -<br />
Alte activităţi <strong>de</strong> servicii colective, sociale <strong>şi</strong> personale 132 125 5 2 -<br />
Diverse activităţi 252 226 23 2 1<br />
2007<br />
Total general 6425 5653 643 112 17<br />
Industria extractivă 24 19 5 - -<br />
Industria prelucrătoare 1128 837 224 55 12<br />
Energie electrică, termică, gaze <strong>şi</strong> apă 13 8 1 3 1<br />
Construcţii 675 591 67 17 -<br />
Comerţ cu ridicata <strong>şi</strong> amănuntul, reparaţii auto-moto 2630 2400 216 13 1<br />
Hoteluri <strong>şi</strong> restaurante 294 263 26 5 -<br />
Transport, <strong>de</strong>pozitare <strong>şi</strong> comunicaţii 453 400 41 10 2<br />
Învăţământ 22 20 2 - -<br />
Sănătate <strong>şi</strong> asistenţă socială 114 113 1 - -<br />
Tranzacţii imobiliare, închirieri <strong>şi</strong> alte activităţi <strong>de</strong> servicii 709 678 26 5 -<br />
Alte activităţi <strong>de</strong> servicii colective, sociale <strong>şi</strong> personale 150 141 6 3 -<br />
Diverse activităţi 213 183 28 1 1<br />
2008<br />
Total general 50567 14799 12339 11417 12012<br />
Industria extractivă 209 49 82 78 -<br />
Industria prelucrătoare 22679 2424 4449 5721 10085<br />
Producţia <strong>şi</strong> furnizarea <strong>de</strong> energie electrică <strong>şi</strong> termică,<br />
919 12 63 211 633<br />
gaze, apă caldă <strong>şi</strong> aer condiţionat<br />
Distribuţia apei; salubritate, gestionarea <strong>de</strong>şeurilor,<br />
activităţi <strong>de</strong> <strong>de</strong>contaminare<br />
953 30 63 508 352<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Construcţii 5752 2296 1654 1802 -<br />
Comerţ cu ridicata <strong>şi</strong> amănuntul, reparaţii auto-moto 10769 5875 3697 1197 -<br />
Hoteluri <strong>şi</strong> restaurante 1443 637 368 438 -<br />
Transport, <strong>de</strong>pozitare <strong>şi</strong> activităţi <strong>de</strong> poştă <strong>şi</strong> curierat 2958 939 679 687 653<br />
Informaţii <strong>şi</strong> comunicaţii 396 208 90 98 -<br />
Tranzacţii imobiliare, închirieri <strong>şi</strong> alte activităţi <strong>de</strong><br />
2287 1320 526 441 -<br />
servicii prestate în principal întreprin<strong>de</strong>rilor<br />
Învăţământ 111 68 43 - -<br />
Sănătate <strong>şi</strong> asistenţă socială 226 163 63 - -<br />
Alte activităţi <strong>de</strong> servicii colective, sociale <strong>şi</strong> personale 737 404 97 236 -<br />
Diverse activităţi<br />
2009<br />
1128 374 465 - 289<br />
Total general 44953 13568 10492 10067 10826<br />
Industria extractivă 174 53 41 80 -<br />
Industria prelucrătoare 20162 2015 3783 5268 9096<br />
Producţia <strong>şi</strong> furnizarea <strong>de</strong> energie electrică <strong>şi</strong> termică,<br />
gaze, apă caldă <strong>şi</strong> aer condiţionat<br />
928 40 41 213 634<br />
Distribuţia apei; salubritate, gestionarea <strong>de</strong>şeurilor,<br />
935 60 101 340 434<br />
activităţi <strong>de</strong> <strong>de</strong>contaminare<br />
Construcţii 4575 1906 1345 1324 -<br />
Comerţ cu ridicata <strong>şi</strong> amănuntul, reparaţii auto-moto 8969 5193 2855 921 -<br />
Hoteluri <strong>şi</strong> restaurante 1290 730 420 140 -<br />
Transport, <strong>de</strong>pozitare <strong>şi</strong> activităţi <strong>de</strong> poştă <strong>şi</strong> curierat 2658 980 440 832 406<br />
Informaţii <strong>şi</strong> comunicaţii 379 195 96 88 -<br />
Tranzacţii imobiliare, închirieri <strong>şi</strong> alte activităţi <strong>de</strong> 2313 1278 599 436 -<br />
servicii prestate în principal întreprin<strong>de</strong>rilor<br />
Învăţământ 107 84 23 - -<br />
Sănătate <strong>şi</strong> asistenţă socială 241 173 68 - -<br />
Alte activităţi <strong>de</strong> servicii colective, sociale <strong>şi</strong> personale 579 373 118 88 -<br />
Diverse activităţi<br />
2010<br />
1643 488 562 337 256<br />
Total general 42301 12172 10287 9065 10777<br />
Industria extractivă 102 36 66 - -<br />
Industria prelucrătoare 18893 1798 3828 4836 8431<br />
Producţia <strong>şi</strong> furnizarea <strong>de</strong> energie electrică <strong>şi</strong> termică,<br />
gaze, apă caldă <strong>şi</strong> aer condiţionat<br />
886 57 38 216 575<br />
Distribuţia apei; salubritate, gestionarea <strong>de</strong>şeurilor,<br />
980 56 147 254 523<br />
activităţi <strong>de</strong> <strong>de</strong>contaminare<br />
Construcţii 3767 1568 1319 880 -<br />
Comerţ cu ridicata <strong>şi</strong> amănuntul, reparaţii auto-moto 8264 4714 2633 917 -<br />
Hoteluri <strong>şi</strong> restaurante 2295 913 372 621 389<br />
Transport, <strong>de</strong>pozitare <strong>şi</strong> activităţi <strong>de</strong> poştă <strong>şi</strong> curierat 1295 703 382 210 -<br />
Informaţii <strong>şi</strong> comunicaţii 330 189 70 71 -<br />
Tranzacţii imobiliare, închirieri <strong>şi</strong> alte activităţi <strong>de</strong><br />
2270 1077 602 591 -<br />
servicii prestate în principal întreprin<strong>de</strong>rilor<br />
Învăţământ 106 92 14 - -<br />
Sănătate <strong>şi</strong> asistenţă socială 245 153 92 - -<br />
Alte activităţi <strong>de</strong> servicii colective, sociale <strong>şi</strong> personale 1348 336 78 75 859<br />
Diverse activităţi 1520 480 646 394 -<br />
pag._____
Suprafaţa totală a<br />
ju<strong>de</strong>ţului<br />
(1 + 2 + 3)<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Suprafaţa totală a ju<strong>de</strong>ţului după modul <strong>de</strong> folosinţă<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
535520 535520 535520 535520 535520 535520 535520<br />
din care:<br />
1. Suprafaţa agricolă 301455 296567 295777 295758 295288 295221 292954<br />
- arabil 99802 101977 101916 101906 102040 102006 101774<br />
- păşuni 123114 114901 113890 113890 112282 112144 109470<br />
- fâneţe 68211 70467 70778 70769 71950 72065 72997<br />
- vii <strong>şi</strong> pepiniere<br />
viticole<br />
818 404 404 404 446 438 463<br />
- livezi <strong>şi</strong> pepiniere<br />
9510 8818 8789 8789 8570 8568 8320<br />
pomicole<br />
2. Păduri <strong>şi</strong> alte<br />
terenuri cu vegetaţie<br />
forestieră<br />
189799 192027 193814 193814 194023 194984 194984<br />
3. Alte suprafeţe 44266 46926 45929 45948 46209 45315 47582<br />
Suprafaţa agricolă după modul <strong>de</strong> folosinţă în sectorul privat<br />
- ha -<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Suprafaţa agricolă 296765 291661 291470 291451 281825 280030 277763<br />
- arabil 97791 100322 100241 100231 100402 100359 100127<br />
- păşuni 122357 112822 112381 112381 101507 100680 98006<br />
- fânaţe 66623 69439 69759 69750 70983 70074 70936<br />
- vii <strong>şi</strong> pepiniere<br />
815 404 404 404 446<br />
438<br />
463<br />
viticole<br />
- livezi <strong>şi</strong> pepiniere<br />
pomicole<br />
9179 8674 8685 8685 8487 8479 8231<br />
Structura suprafeţei totale a ju<strong>de</strong>ţului după modul <strong>de</strong> folosinţă<br />
Suprafaţa totală a<br />
ju<strong>de</strong>ţului (1+2+3)<br />
din care:<br />
-% -<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
100.0 100.0 100.0 100.0 100.0 100.0 100,0<br />
1.Suprafaţa agricolă 56.3 55.4 55.2 55.2 55.1 55.1 54,7<br />
- arabil 18.6 19.0 19.0 19.0 19.1 19.0 19,0<br />
- păşuni 23.0 21.5 21.3 21.3 21.0 20.9 20,4<br />
- fânaţe 12.7 13.2 13.2 13.2 13.4 13.5 13,6<br />
- vii <strong>şi</strong> pepiniere<br />
viticole<br />
0.2 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0,1<br />
- livezi <strong>şi</strong> pepiniere<br />
pomicole<br />
1.8 1.6 1.6 1.6 1.5 1.6 1,6<br />
2.Suprafaţa fondului<br />
forestier<br />
35.4 35.9 36.2 36.2 36.2 36.4 36,4<br />
3.Alte suprafeţe 8.3 8.7 8.6 8.6 8.7 8.5 8.9<br />
- ha -<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Suprafaţa agricolă pe categorii <strong>de</strong> folosinţă în anul 2010, pe localităţi<br />
Teren<br />
agricol<br />
- ha -<br />
din care<br />
Arabil Livezi Vii Păşuni Fâneţe<br />
Total ju<strong>de</strong>ţ 292954 101774 8320 463 109470 72927<br />
Total urban 21835 6839 1658 13 7329 5996<br />
Bistriţa 8292 3082 1493 5 1733 1979<br />
Beclean 3659 1792 44 2 784 1037<br />
Năsăud 3245 1110 121 6 1167 841<br />
Sângeorz-Băi 6639 855 - - 3645 2139<br />
Total rural 271119 94935 6662 450 102141 66931<br />
Bistriţa<br />
Bârgăului<br />
3148 698 123 - 1222 1105<br />
Braniştea 3234 1296 621 34 836 447<br />
Budacu <strong>de</strong> Jos 4650 2195 297 15 1109 1034<br />
Bu<strong>de</strong>şti 4624 2398 1 8 1813 404<br />
Căianu Mic 3905 1801 - - 1429 675<br />
Cetate 4486 1016 414 5 2222 829<br />
Chiochiş 7155 5189 250 16 993 707<br />
Chiuza 2695 1457 179 1 579 469<br />
Ciceu-Giurgeşti 3184 994 78 - 908 1204<br />
Ciceu-Mihăiesti 2092 843 281 4 360 604<br />
Coşbuc 1652 227 - - 893 532<br />
Dumitra 6389 2500 391 1 1924 1573<br />
Dumitriţa 4295 793 20 - 1803 1679<br />
Feldru 7248 1419 92 - 3215 2522<br />
Galaţii Bistriţei 5044 2420 279 16 2009 320<br />
Ilva Mare 3226 442 1 - 1103 1680<br />
Ilva Mică 2218 380 9 - 369 1460<br />
Josenii Bârgăului 3561 760 437 - 628 1736<br />
Lechinţa 10476 4751 193 127 3777 1628<br />
Leşu 3872 467 9 - 1466 1930<br />
Livezile 6846 2038 300 2 2482 2024<br />
Lunca Ilvei 3142 670 10 - 1518 944<br />
Măgura Ilvei 1670 428 - - 390 852<br />
Maieru 4627 683 16 - 2595 1333<br />
Mărişelu 6188 2602 151 13 2309 1113<br />
Matei 6819 3591 97 42 2541 548<br />
Miceştii<br />
Câmpie<br />
<strong>de</strong><br />
3632 2464 4 7 606 551<br />
Milaş 4207 2857 6 33 1007 304<br />
Monor 4267 1309 60 1 1157 1740<br />
Negrileşti 4302 902 30 - 2160 1210<br />
Nimigea 7111 2869 200 - 2517 1525<br />
Nuşeni 7131 2980 46 25 3645 435<br />
Parva 2388 282 - - 758 1348<br />
Petru Rareş 1884 942 150 14 562 216<br />
Poiana Ilvei 1265 318 - - 278 669<br />
Prundu<br />
Bârgăului<br />
2464 552 176 - 1013 723<br />
Rebra 2941 504 1 - 1445 991<br />
Rebrişoara 6093 1515 - - 3202 1376<br />
Rodna 8541 374 13 - 6587 1567<br />
Romuli 2119 229 - - 980 910<br />
Runcu Salvei 1658 685 5 - 612 356<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Salva 1943 871 12 - 728 332<br />
Şanţ 7818 227 4 - 5956 1631<br />
Şieu 5896 2078 541 2 1578 1697<br />
Şieu-Măgheruş 4032 1643 200 5 860 1324<br />
Şieu-Odorhei 3525 1743 27 4 1226 525<br />
Şieuţ 4739 1540 50 12 1680 1457<br />
Silivaşu<br />
Câmpie<br />
<strong>de</strong><br />
2504 1664 9 19 574 238<br />
Sânmihaiu <strong>de</strong><br />
5622 3558 76 2 1671 315<br />
Câmpie<br />
Şintereag 5261 2551 - 3 1326 1381<br />
Spermezeu 5570 1986 39 - 2138 1407<br />
Teaca 10030 5145 575 15 1761 2534<br />
Telciu 8199 751 7 - 3877 3564<br />
Tiha Bârgăului 6706 1264 46 - 2832 2564<br />
Târlişua 6598 1384 - - 3094 2120<br />
Uriu 3099 1491 103 7 821 677<br />
Urmeniş 4941 3387 6 17 1192 339<br />
Zagra 8187 2802 27 - 3805 1553<br />
Fondul forestier <strong>şi</strong> masa lemnoasă pusă în circuitul economic<br />
UM 2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Suprafaţa fondului forestier mii ha 189,8 192,7 191,8 192,1 190,9 192,3 192,4<br />
Păduri<br />
din care:<br />
mii ha 186,0 188,6 187,5 187,8 186,1 188,3 188,7<br />
- păduri <strong>de</strong> ră<strong>şi</strong>noase mii ha 87,6 86,0 83,4 83,8 83,6 85,4 85,3<br />
- păduri <strong>de</strong> foioase mii ha 98,4 102,6 104,0 104,0 102,5 102,9 103,4<br />
Volumul <strong>de</strong> lemn recoltat<br />
mii<br />
mc<br />
439,8 589,1 505,8 698,8 637,9 531,4 476,6<br />
Numărul total al animalelor pe specii<br />
- mii capete -<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
TOTAL<br />
AGRICULTURĂ<br />
Bovine - total 71,7 68,3 72,5 66,7 63,8 63,9 65,8<br />
Vaci, bivoliţe <strong>şi</strong> juninci 47,1 50,5 52,5 50,5 46,4 46,8 49,1<br />
Porcine - total 69,6 114,0 106,5 95,6 93,7 80,9 80,2<br />
Scroafe <strong>de</strong> prăsilă 4,8 7,5 7,7 3,8 4,4 3,1 5,4<br />
Ovine - total 249,6 223,2 235,4 244,0 266,5 299,3 256,7<br />
Oi <strong>şi</strong> mioare 195,6 191,3 205,1 205,4 230,4 258,0 229,4<br />
Caprine - total 12,7 11,2 11,1 12,2 13,6 14,8 20,1<br />
Păsări - total 733,4 916,4 893,2 967,7 891,9 933,7 643,0<br />
Păsări ouătoare 457,1 667,5 642,9 619,1 660,8 728,7 502,4<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Producţia agricolă animală<br />
U.M. 2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Carne greutate vie sacrificată -<br />
total<br />
mii tone gr.<br />
vie<br />
22,7 26,9 24,9 24,1 22,5 22,2 21,1<br />
Lapte <strong>de</strong> vacă <strong>şi</strong> bivoliţă (fizic) mii hl 1368 1398 1551 1359 1407 1578 1520<br />
Lapte <strong>de</strong> oaie <strong>şi</strong> capră (fizic) mii hl 123 167 234 199 196 203 198<br />
Lână tone 572 559 656 605 783 895 574<br />
Ouă mil. buc 60 78 89 82 81 88 82<br />
Miere extrasă tone 163 263 273 203 211 284 339<br />
Date suplimentare pot fi accesate în Anuarul statistic al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud editat <strong>de</strong> Institutul<br />
Naţional <strong>de</strong> Statistică - Direcţia Ju<strong>de</strong>ţeană <strong>de</strong> Statistică Bistriţa-Năsăud.<br />
Strategia priorităţilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud pe perioada 2007-2013<br />
poate fi consultată la adresa <strong>de</strong> internet http://www.cjbn.ro , secţiunea PROGRAME.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Secţiunea a VII-a<br />
INFRASTRUCTURI LOCALE<br />
a) Instituţii publice.<br />
1. Instituţii <strong>de</strong> cultură<br />
- Case <strong>de</strong> cultură <strong>şi</strong> cămine culturale ;<br />
- complexe muzeale :<br />
- Muzeul Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-Năsăud ;<br />
- Muzeul Grăniceresc Năsău<strong>de</strong>an – Năsăud ;<br />
- Muzeul memorial “George Coşbuc” - Coşbuc;<br />
- Muzeul memorial “Liviu Rebreanu” - Năsăud;<br />
- Muzeul memorial “Ion Pop Reteganu” – Petru Rareş;<br />
- Oficiul Ju<strong>de</strong>ţean pentru Patrimoniul Cultural Naţional –Bistriţa;<br />
- Muzeul <strong>de</strong> Artă Comparată – Sîngeorz-Băi;<br />
- Muzeul « Casa Săsească » - Livezile.<br />
2. Instituţii <strong>de</strong> ocrotire a sănătăţii<br />
- Spitalul Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-Năsăud ;<br />
- Spitalul Orăşenesc Beclean;<br />
- Spitalul Orăşenesc Năsăud;<br />
- Centrul <strong>de</strong> sănătate Rodna;<br />
- Centrul <strong>de</strong> sănătate Teaca ;<br />
- Centrul <strong>de</strong> sănătate Susenii Bîrgăului;<br />
- Centrul <strong>de</strong> permanenţă Josenii Bîrgăului;<br />
- Preventoriul TBC pentru copii – Ilişua ;<br />
- Centrul <strong>de</strong> transfuzie sanguină Bistriţa ;<br />
- Serviciul ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> ambulanţă Bistriţa-Năsăud ;<br />
- Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică a ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud ;<br />
- Dispensarul <strong>de</strong> Adulţi Beclean ;<br />
- Dispensar policlinic balnear – Sîngeorz-Băi ;<br />
- Dispensarul policlinic cu plată Bistriţa ;<br />
- Dispensarul Policlinic Stomatologic Bistriţa ;<br />
- Dispensarul medical urban Năsăud ;<br />
- Dispensarul medical urban Sîngeorz-Băi ;<br />
- Dispensare medicale urbane Bistriţa = 11;<br />
- Dispensare medicale <strong>de</strong> întreprin<strong>de</strong>re = 10;<br />
- Cabinete medicale şcolare = 18;<br />
- Dispensare medicale rurale = 52.<br />
Reţeaua unităţilor <strong>de</strong> cazare turistică<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Unităţi turistice - total din care: 23 24 25 25 25 25 27<br />
Hoteluri 11 11 11 11 11 11 13<br />
Hanuri <strong>şi</strong> moteluri 1 2 3 3 3 3 3<br />
Cabane turistice 1 1 1 1 1 1 1<br />
Vile turistice 1 1 1 1 1 1 -<br />
Pensiuni turistice 4 4 3 3 3 2 2<br />
Pensiuni agroturistice - 1 2 2 2 3 4<br />
Tabere <strong>de</strong> elevi <strong>şi</strong> preşcolari 5 4 4 4 4 4 4<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Capacitatea <strong>de</strong> cazare turistică instalată<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009<br />
- locuri -<br />
2010<br />
Locuri - total<br />
din care în:<br />
2883 2660 2705 2730 2728 2689 2626<br />
Hoteluri 2124 2122 2139 2172 2176 2135 2068<br />
Hanuri <strong>şi</strong> moteluri 19 60 84 84 84 84 84<br />
Cabane turistice 34 34 34 34 34 34 34<br />
Vile turistice 32 14 14 14 14 14 -<br />
Pensiuni turistice 64 74 66 58 58 53 51<br />
Pensiuni agroturistice - 22 42 42 42 49 69<br />
Tabere <strong>de</strong> elevi <strong>şi</strong><br />
preşcolari<br />
610 334 326 326 320 320 320<br />
Capacitatea <strong>de</strong> cazare turistică în funcţiune<br />
locuri-zile<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Total<br />
din care în:<br />
677162 839078 834545 766878 818012 704169 718709<br />
Hoteluri 626938 729491 733757 663878 711237 609465 634033<br />
Hanuri <strong>şi</strong> moteluri 2516 21768 26316 30036 30672 26580 26208<br />
Cabane turistice 1748 - - - - - -<br />
Vile turistice - 5110 4732 434 - - -<br />
Pensiuni turistice 21080 21971 23470 20960 20911 20312 19182<br />
Pensiuni<br />
agroturistice<br />
- 8572 13270 14730 14752<br />
11452 17206<br />
Tabere <strong>de</strong> elevi <strong>şi</strong><br />
preşcolari<br />
24880 52166 33000 36840 40440 36360<br />
22080<br />
*Date suplimentare pot fi accesate în Anuarul statistic al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud editat <strong>de</strong><br />
Institutul Naţional <strong>de</strong> Statistică - Direcţia Ju<strong>de</strong>ţeană <strong>de</strong> Statistică Bistriţa-Năsăud.<br />
b) Locuri <strong>de</strong> adunare <strong>şi</strong> cazare a populaţiei în situaţii <strong>de</strong> urgenţă – tabere <strong>de</strong><br />
sinistraţi<br />
Pentru adunarea <strong>şi</strong> cazarea sinistraţilor se folosesc internatele unităţilor <strong>de</strong><br />
învăţământ, căminele culturale din localităţile ju<strong>de</strong>ţului, săli <strong>de</strong> sport, spaţiile <strong>de</strong><br />
cazare temporară ( hoteluri, moteluri, pensiuni, etc. ). Aceste spaţii sunt menţionate<br />
distinct în cadrul Planurilor <strong>de</strong> evacuare în situaţii <strong>de</strong> urgenţă întocmite în<br />
conformitate cu preve<strong>de</strong>rile OMAI 1184/2006 la fiecare unitate administrativ<br />
teritorială.<br />
Numărul paturilor în unităţile sanitare pe categorii <strong>de</strong> unităţi<br />
2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
1862 1640 1640 1643 1573 1583 1402<br />
- în spitale(inclusiv<br />
în centre <strong>de</strong> sănătate)<br />
- în unităţi medico-sociale ... ... ... 39 45 48 45<br />
- în preventorii 180 130 130 130 130 100 100<br />
- în creşe 390 210 210 210 210 231 368<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
CAPITOLUL III.<br />
ANALIZA RISCURILOR GENERATOARE DE SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
a) FENOMENE METEOROLOGICE PERICULOASE<br />
Fenomenele meteorologice periculoase sunt <strong>de</strong>ja <strong>de</strong> notorietate pentru ultimii<br />
ani, caracteristicile principale situându-se între intensitatea <strong>de</strong>osebitã a lor <strong>şi</strong> modul<br />
atipic <strong>de</strong> manifestare faţã <strong>de</strong> caracteristicile geo-climatice ale zonei geografice în care<br />
se aflã ţara noastrã, fãrã a neglija efectele secundare pe care acestea le-au<br />
avut(inundaţii, recolte distruse, distrugeri ale cãilor <strong>de</strong> comunicaţii rutiere <strong>şi</strong><br />
feroviare, etc.)<br />
În ju<strong>de</strong>ţul BISTRIŢA-NĂSĂUD, se pot evi<strong>de</strong>nţia următoarele fenomene<br />
meteorologice periculoase :<br />
1) ÎNZĂPEZIRI<br />
Zonele specifice un<strong>de</strong> se produc înzăpeziri sunt în MUNŢII BÎRGĂULUI pe<br />
comunicaţia BISTRIŢA – VATRA DORNEI în pasul TIHUŢA.<br />
În Munţii RODNEI pe comunicaţia SALVA – SACEL în pasul ŞETREF.<br />
Pe comunicaţia SÂNGEORZ BÂI- ŞANŢ- VALEA MARE- CÎRLIBABA în<br />
pasul ROTUNDA.<br />
În Munţii CĂLIMANI pe comunicaţia BISTRIŢA-BÂRGĂULUI –<br />
COLIBIŢA.<br />
2) FURTUNI<br />
Fenomenul se produce cu precă<strong>de</strong>re în zonele <strong>de</strong> munte , iar vara grindina ca<strong>de</strong><br />
cu precă<strong>de</strong>re în zonele ILVELOR, SÂNGEORZ BĂI , DUMITRA, BECLEAN, <strong>şi</strong> în<br />
zona <strong>de</strong> câmpie a ju<strong>de</strong>ţului B.N.<br />
Furtunile <strong>şi</strong> vijeliile afectează suprafaţa împădurită din zonele muntoase , iar<br />
grindina afectează culturile <strong>de</strong> cereale <strong>şi</strong> livezile <strong>de</strong> măr , păr, prun <strong>şi</strong> cireş.<br />
3) ÎNGHEŢURI TIMPURII – fenomene meteorologice foarte periculoase<br />
care se produc primăvara pe întreg teritoriul ju<strong>de</strong>ţului <strong>şi</strong> afectează grav producţia <strong>de</strong><br />
fructe în ju<strong>de</strong>ţ.<br />
4) DEPUNERI DE GHEAŢĂ – chiciură pe conductorii <strong>de</strong> înaltă tensiune se<br />
produce iarna, primăvara timpurie <strong>şi</strong> toamna târziu. Acest fenomen se produce în<br />
general în partea <strong>de</strong> N-V a ju<strong>de</strong>ţului ( Parva, Sîngeorz-Băi ) <strong>şi</strong> afectează magistralele<br />
<strong>de</strong> înaltă tensiune <strong>şi</strong> calea ferată electrică. Coroborat cu vântul puternic produce<br />
ruperea conductorilor <strong>şi</strong> întreruperea alimentării cu energie electrică a localităţilor din<br />
N-V a ju<strong>de</strong>ţului <strong>şi</strong> calea ferată electrică NĂSĂUD-ILVA MICĂ – VATRA DORNEI.<br />
5) TORNADE - fenomene meteorologice foarte periculoase care se manifestă<br />
prin vânt foarte puternic ce acţionează pe un areal redus, sub formă <strong>de</strong> vârtej <strong>de</strong> aer<br />
nefiind întâlnite pe teritoriul ju<strong>de</strong>ţului până în anul 2010. Vântul se roteşte în<br />
atmosferă pe o axă verticală, fiind în corelaţie cu mişcările <strong>de</strong> convecţie a aerului<br />
însoţit <strong>de</strong> nori negri <strong>de</strong> furtună. Tromba vârtejului <strong>de</strong> aer se înalţă <strong>de</strong> la suprafaţa<br />
pământului până la nivelul norilor.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Procesul <strong>de</strong> formare al vârtejului este complex, fiind azi încă în fază <strong>de</strong><br />
cercetare, vântul ia naştere când anumite condiţii climaterice sunt în<strong>de</strong>plinite.<br />
Tornada se formează atunci când o cantitate imensa <strong>de</strong> aer cald urca <strong>şi</strong> aerul rece<br />
coboară, prin <strong>de</strong>plasare se formează o pâlnie.<br />
În anul 2010 au fost semnalate fenomene <strong>de</strong> acest tip în comunele Silivaşu<br />
<strong>de</strong> Câmpie <strong>şi</strong> Urmeniş.<br />
6) BLOCAJELE DE GHEAŢĂ - reprezintă unul dintre cele mai periculoase<br />
fenomene meteorologice, cu o arie largă <strong>de</strong> manifestare, în special în perioada<br />
ianuarie – februarie.<br />
Principalele cursuri <strong>de</strong> apă pe care se produc blocaje <strong>de</strong> gheaţă cu riscuri <strong>de</strong><br />
producere a inundaţiilor sunt: Someşul Mare amonte Năsăud, Sălăuţa, Ilva, Rebra,<br />
Ilişua, Ţibleş, Leşu.<br />
pag._____
Nr.<br />
Crt.<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
Locul un<strong>de</strong> s-a<br />
<strong>de</strong>sfăşurat<br />
distrugerea<br />
SALVA<br />
(Râul Sălăuţa)<br />
22.01.2009<br />
ZAGRA<br />
(Râul Ţibleş)<br />
22.01.2009<br />
SALVA<br />
(Râul<br />
Sălăuţa)<br />
23.01.2009<br />
Com.<br />
REBRIŞOARA<br />
Loc. GERSA I<br />
(Râul Gersa)<br />
23.01.2009<br />
Cantitatea<br />
<strong>de</strong> materii<br />
explozive <strong>şi</strong><br />
mijloace <strong>de</strong><br />
aprin<strong>de</strong>re<br />
folosite<br />
3 kg TNT,<br />
3 capse<br />
electrice<br />
2,8 kg<br />
TNT <strong>şi</strong> 12<br />
capse<br />
electrice<br />
5 kg TNT,<br />
10 capse<br />
electrice<br />
0,2 kg<br />
TNT <strong>şi</strong><br />
2 capse<br />
electrice<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Situaţia cu distrugerile zăpoarelor <strong>de</strong> gheaţă - 2009<br />
Forţele participante<br />
(proprii <strong>şi</strong> cele <strong>de</strong> cooperare)<br />
proprii:echipa pirotehnică ISU BN formată din 3<br />
ofiţeri <strong>şi</strong> 6 subofiţeri .<br />
cooperare: 4 persoane - Comitetul Local pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă SALVA, 2 persoane - grupul<br />
<strong>de</strong> suport tehnic condus <strong>de</strong> directorul SGA , 6<br />
persoane - D.N. <strong>şi</strong> 4 agenţi <strong>de</strong> poliţie .<br />
proprii:echipa pirotehnică ISU BN formată din 3<br />
ofiţeri <strong>şi</strong> 6 subofiţeri<br />
cooperare: 4 persoane - Comitetul Local pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă ZAGRA, 2 persoane - grupul<br />
<strong>de</strong> suport tehnic condus <strong>de</strong> directorul SGA , <strong>şi</strong> 1<br />
agent <strong>de</strong> poliţie .<br />
proprii:echipa pirotehnică ISU BN formată din 3<br />
ofiţeri <strong>şi</strong> 6 subofiţeri<br />
cooperare: 2 persoane - Instituţia Prefectului, 4<br />
persoane - Comitetul Local pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă SALVA, 4 persoane - grupul <strong>de</strong> suport<br />
tehnic condus <strong>de</strong> directorul SGA , 6 voluntari <strong>şi</strong><br />
4 agenţi <strong>de</strong> poliţie<br />
proprii:echipa pirotehnică ISU BN formată din 2<br />
ofiţeri <strong>şi</strong> 2 subofiţeri .<br />
cooperare: 4 persoane - Comitetul Local pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă Rebrişoara <strong>şi</strong> 8 voluntari<br />
Lungimea<br />
<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>gajare a<br />
sloiurilor<br />
<strong>de</strong> gheaţă<br />
(alte<br />
materiale)<br />
1,5 km<br />
100 m<br />
100 m<br />
(pod <strong>de</strong><br />
gheaţă)<br />
150 m<br />
Rezultatul distrugerii zăpoarelor<br />
S-a intervenit pentru distrugerea<br />
podului <strong>de</strong> gheaţă <strong>şi</strong> crearea unui<br />
canal <strong>de</strong> scurgere a apei.<br />
A fost creat un canal <strong>de</strong> scurgere care<br />
a permis scă<strong>de</strong>rea nivelului apei în<br />
amonte <strong>şi</strong> a scos <strong>de</strong> sub pericolul<br />
inundării un număr <strong>de</strong> 42 gospodării.<br />
S-a intervenit asupra podului <strong>de</strong><br />
gheaţă în care s-a oprit un zăpor <strong>de</strong><br />
gheaţă <strong>de</strong> aproximativ 2 km lungime<br />
<strong>şi</strong> a fost creat un canal <strong>de</strong> scurgere<br />
care a permis scă<strong>de</strong>rea nivelului apei<br />
în amonte.<br />
Zăpoarele au fost dizlocate, albia<br />
râului a fost <strong>de</strong>gajată, fiind salvate <strong>de</strong><br />
la inundare 6 gospodării <strong>şi</strong> 20 ha.<br />
teren agricol<br />
Alte<br />
elemente<br />
consi<strong>de</strong>rat<br />
e a fi<br />
raportate<br />
nu au<br />
fost<br />
pagube<br />
materiale<br />
nu au<br />
fost<br />
pagube<br />
materiale<br />
nu au<br />
fost<br />
pagube<br />
materiale<br />
nu au<br />
fost<br />
pagube<br />
materiale<br />
pag._____
5<br />
6<br />
7<br />
ZAGRA<br />
(Râul Ţibleş)<br />
24.01.2009<br />
SALVA<br />
(Râul Sălăuţa)<br />
24.01.2009<br />
LEŞU<br />
(Râul Leşu)<br />
25.01.2009<br />
4,4 kg<br />
TNT <strong>şi</strong><br />
18 capse<br />
electrice<br />
9,3 kg<br />
TNT, 21<br />
capse<br />
electrice<br />
7 kg TNT,<br />
22 capse<br />
electrice<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
proprii:echipa pirotehnică ISU BN formată din 2<br />
ofiţeri <strong>şi</strong> 2 subofiţeri .<br />
cooperare: 4 persoane - Comitetul Local pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă ZAGRA, 2 persoane - grupul<br />
<strong>de</strong> suport tehnic condus <strong>de</strong> directorul SGA , 6<br />
voluntari <strong>şi</strong> 2 agenţi <strong>de</strong> poliţie<br />
proprii:echipa pirotehnică ISU BN formată din 2<br />
ofiţeri <strong>şi</strong> 2 subofiţeri<br />
cooperare: 5 persoane - Comitetul Local pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă LEŞU, 4 voluntari <strong>şi</strong> 1<br />
agent <strong>de</strong> poliţie<br />
proprii:echipa pirotehnică ISU BN formată din 2<br />
ofiţeri <strong>şi</strong> 5 subofiţeri<br />
cooperare: 4 persoane - Comitetul Local pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă SALVA, 2 persoane - grupul<br />
<strong>de</strong> suport tehnic condus <strong>de</strong> directorul SGA , <strong>şi</strong> 2<br />
agenţi <strong>de</strong> poliţie .<br />
250 m<br />
150 m<br />
350 m<br />
Zăpoarele au fost dislocate, albia<br />
râului a fost <strong>de</strong>gajată,au fost salvate<br />
<strong>de</strong> sub pericolul inundării 30<br />
gospodării<br />
S-a intervenit asupra podului <strong>de</strong><br />
gheaţă în care s-a oprit un zăpor <strong>de</strong><br />
gheaţă <strong>de</strong> aproximativ 2 km lungime<br />
<strong>şi</strong> fost creat un canal <strong>de</strong> scurgere care<br />
a permis scă<strong>de</strong>rea nivelului apei în<br />
amonte. În 25.01.09 albia a fost<br />
<strong>de</strong>gajată.<br />
S-a intervenit asupra podului <strong>de</strong><br />
gheaţă în care s-a oprit un zăpor <strong>de</strong><br />
gheaţă <strong>de</strong> aproximativ 500 m<br />
lungime, prin distrugeri succesive sa<br />
creat un canal <strong>de</strong> scurgere care a<br />
permis scă<strong>de</strong>rea nivelului apei în<br />
amonte. Au fost scoase <strong>de</strong> sub un<br />
eventual pericol <strong>de</strong> inundare 47<br />
gospodării <strong>şi</strong> 0,5 km drum comunal.<br />
nu au<br />
fost<br />
pagube<br />
materiale<br />
nu au<br />
fost<br />
pagube<br />
materiale<br />
nu au<br />
fost<br />
pagube<br />
materiale<br />
pag._____
Nr.<br />
Crt.<br />
1<br />
Nr.<br />
Crt.<br />
1<br />
Locul un<strong>de</strong><br />
s-a<br />
<strong>de</strong>sfăşurat<br />
distrugerea<br />
MĂGURA<br />
ILVEI<br />
(Râul Ilva)<br />
21.02.2010<br />
Locul un<strong>de</strong> s-a<br />
<strong>de</strong>sfăşurat<br />
distrugerea<br />
Bichigiu,<br />
com. Telciu<br />
9.01.2011<br />
Cantitatea <strong>de</strong><br />
materii explozive<br />
<strong>şi</strong> mijloace <strong>de</strong><br />
aprin<strong>de</strong>re<br />
folosite<br />
4,2 kg TNT,<br />
7 capse<br />
electrice<br />
Cantitatea <strong>de</strong><br />
materii explozive <strong>şi</strong><br />
mijloace <strong>de</strong><br />
aprin<strong>de</strong>re folosite<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Situaţia cu distrugerea zăpoarelor <strong>de</strong> gheaţă - 2010-<br />
Forţele participante (proprii <strong>şi</strong> cele <strong>de</strong> cooperare<br />
proprii: echipa pirotehnică ISU BN formată<br />
din 2 ofiţeri <strong>şi</strong> 2 subofiţeri.<br />
cooperare: 8 persoane - CLSU/SVSU -<br />
Măgura Ilvei, 3 persoane - grupul <strong>de</strong> suport<br />
tehnic condus <strong>de</strong> directorul SGA <strong>şi</strong> 1 agent<br />
<strong>de</strong> poliţie .<br />
Lungimea <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>gajare a sloiurilor<br />
<strong>de</strong> gheaţă (alte<br />
materiale)<br />
250 m - lungime<br />
15 m - lăţime<br />
Situaţia cu distrugerea zăpoarelor <strong>de</strong> gheaţă - 2011-<br />
Forţele participante (proprii <strong>şi</strong><br />
cele <strong>de</strong> cooperare<br />
proprii:echipa pirotehnică<br />
ISU BN formată din 4<br />
ofiţeri <strong>şi</strong> 5 subofiţeri.<br />
cooperare: 12 persoane -<br />
CLSU/SVSU - Măgura<br />
Ilvei, 2 persoane - grupul<br />
<strong>de</strong> suport tehnic <strong>şi</strong> 2 agenţi<br />
<strong>de</strong> poliţie .<br />
Lungimea <strong>de</strong> <strong>de</strong>gajare<br />
a sloiurilor <strong>de</strong> gheaţă<br />
(alte materiale)<br />
250 m - lungime<br />
15 m - lăţime<br />
Rezultatul distrugerii<br />
zăpoarelor<br />
S-a intervenit pentru<br />
distrugerea zăporului <strong>de</strong><br />
gheaţă fiind inundate 7<br />
gospodării <strong>şi</strong> teren agricol.<br />
În urma intervenţiei albia<br />
râului fiind <strong>de</strong>gajată.<br />
Rezultatul distrugerii zăpoarelor<br />
În urma intervenţiei albia<br />
râului a fost <strong>de</strong>gajată ;i a fost<br />
restabilită circulaţia pe D.C.<br />
Telciu-Bichigiu<br />
Alte<br />
elemente<br />
consi<strong>de</strong>rate<br />
a fi<br />
raportate<br />
nu au fost<br />
pagube<br />
materiale<br />
Alte elemente<br />
consi<strong>de</strong>rate a fi<br />
raportate<br />
nu au fost<br />
pagube materiale<br />
pag._____
Nr. crt.<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
Tipul evenimentului<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Perioada<br />
Localităţi afectate<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
SINTEZA FENOMENELOR METEO PERICULOASE ÎN ANUL 2010<br />
Persoane<br />
afectate<br />
<strong>de</strong>cedaţi<br />
răniţi<br />
evacuaţi<br />
animale moarte<br />
case<br />
Gospodării<br />
anexe<br />
fântâni<br />
obiective social economice<br />
DN<br />
Drumuri afectate<br />
DJ<br />
DC<br />
Străzi<br />
km km km km<br />
03.02.2010 Monor 1<br />
21.02.2010 Căianu Mic 1<br />
21.02.2010<br />
DN17C km<br />
49-50<br />
1<br />
4<br />
localităţi fără linii telefonice<br />
Localităţi fără energ. electrică<br />
linii aeriene <strong>de</strong> medie tensiune<br />
14 1,3 25<br />
01.03.2010 Şieuţ 1 2 1<br />
03.03.2010<br />
12.05.2010<br />
Budacu <strong>de</strong><br />
Jos<br />
Josenii<br />
Bîrgăului<br />
0,0<br />
7<br />
17.05.2010 Chiochiş 0,8 1<br />
linii aeriene <strong>de</strong> înaltă tensiune<br />
posturi <strong>de</strong> transformare<br />
linii el. căi ferate<br />
Trasee aeriene telecomunicaţii<br />
Posturi trafo<br />
Construcţii hidrotehnice avariate<br />
Poduri / po<strong>de</strong>ţe<br />
1<br />
căi ferate<br />
Suprafeţe culturi agricole (ha)<br />
Observaţii<br />
pag._____
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
12<br />
13<br />
14<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
Averse,<br />
tornadă<br />
Averse,<br />
tornadă<br />
Precipitaţii<br />
abun<strong>de</strong>nte<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
17.05.2010 Braniştea 0,03<br />
17.05.2010 Parva 1 1 0,05<br />
25.05.2010 Negrileşti 8 6 12 4 4<br />
25.05.2010 Căianu Mic 2 4 2 0,2 0,2 10<br />
27.05.2010 Urmeniş 5 20<br />
27.05.2010<br />
02.06.2010<br />
Silivaşu <strong>de</strong><br />
Cîmpie<br />
Şieu<br />
Odorhei<br />
1<br />
5<br />
2<br />
8<br />
0,3 1 1 3 1<br />
15 furtună 14.06.2010 Bistriţa 6 3 18 2 3 8<br />
16 furtună 16.06.2010 Bistriţa<br />
17 furtună 16.06.2010 Chiochiş<br />
18 furtună 16.06.2010 Livezile<br />
19 trăsnet 16.06.2010 Sîntioana 1<br />
20 furtună 16.06.2010 Sărăţel<br />
0,0<br />
1<br />
21 furtună 16.06.2010 Corvineşti 1 0,01<br />
2<br />
7<br />
2<br />
5<br />
1<br />
6<br />
4<br />
0<br />
0,1<br />
4 23 2 20 1<br />
30 0,2 5 15 75<br />
22 furtună 16.06.2010<br />
Budacu <strong>de</strong><br />
Jos<br />
1<br />
23 furtună 16.06.2010 Arcalia 4 10 0,2 1 1<br />
24 furtună 16.06.2010 Domneşti 1 1<br />
0,0<br />
5<br />
1<br />
4<br />
0,<br />
5<br />
1,<br />
5<br />
pag._____
25 furtună 16.06.2010<br />
Şieu<br />
Măgheruş<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
4 1<br />
26 furtună 16.06.2010 Sărăţel 5 4<br />
27 furtună 16.06.2010 Crainimăt 4 1 0,4 1<br />
Nr. crt.<br />
Tipul<br />
evenimentului<br />
Perioada<br />
SINTEZA EVENIMENTELOR PE LINIE DE DEZASTRE NATURALE 2011<br />
Localităţi<br />
afectate<br />
1 inundaţii 09.01.2011 Feldru<br />
2 inundaţii 15.01.2011 Chiuza<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
22.01.2011<br />
07.02.2011<br />
Beclean-<br />
Agrişel<br />
Rodna, Ilva<br />
Mică,<br />
Măgura<br />
Ilvei, Poiana<br />
Ilvei, Ilva<br />
Mare, Şanţ,<br />
Lunca Ilvei<br />
<strong>de</strong>cedaţi<br />
Persoane<br />
afectate<br />
răniţi<br />
evacuaţi<br />
animale moarte<br />
case<br />
Gospodării<br />
anexe<br />
10<br />
fântâni<br />
obiective social economice<br />
Drumuri afectate<br />
Str<br />
DN DJ DC ăzi<br />
km km km km<br />
3<br />
localităţi fără linii telefonice<br />
Localităţi fără energ. electrică<br />
linii aeriene <strong>de</strong> medie tensiune<br />
linii aeriene <strong>de</strong> înaltă tensiune<br />
posturi <strong>de</strong> transformare<br />
linii el. căi ferate<br />
Trasee aeriene telecomunicaţii<br />
Posturi trafo<br />
Construcţii hidrotehnice<br />
avariate<br />
3 36 36 0,02 1,5 1 1 37 150<br />
29 2<br />
13 88<br />
12.02.2011 31 51<br />
03.05.2011<br />
Bistriţa-<br />
Jelna<br />
1<br />
Poduri / po<strong>de</strong>ţe<br />
căi ferate<br />
Suprafeţe culturi agricole (ha)<br />
Observaţii<br />
pag._____
7<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
01.06.2011<br />
Sînmihaiu<br />
<strong>de</strong> Cîmpie<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
8 inundaţii 19.06.2011 Feldru<br />
Năsăud,<br />
5 1 0,01<br />
9 inundaţii 19.06.2011<br />
Feldru,<br />
Rebrişoara,<br />
Lunca Ilvei<br />
1 6 6 2 0,05 1 1<br />
10<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
19.06.2011 Lunca Ilvei 1<br />
11 inundaţii 19.06.2011 Spermezeu 0,5 1 3<br />
12<br />
13<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
20.07.2011<br />
22.07.2011<br />
14 inundaţii 26.07.2011<br />
15<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
Bistriţa,<br />
Sîngeorz<br />
Băi, Rodna,<br />
Prundu<br />
Bîrgăului,<br />
Tiha<br />
Bîrgăului,<br />
Bistriţa<br />
Bîrgăului,<br />
Maieru,<br />
Poiana Ilvei,<br />
Leşu, Şieu<br />
Măgheruş,<br />
Dimitriţa,<br />
Zagra<br />
Teaca-<br />
Archiud<br />
Prundu<br />
Bârgăului<br />
122 15 1 5 1 0,12 0,5 1 1 12 6 82 1 1<br />
1<br />
17 5,3 4<br />
03.08.2011 Tîrlişua 1<br />
331<br />
1 20<br />
pag._____
16<br />
17<br />
18<br />
19<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
20.07.2011 Lunca Ilvei 2,5 10<br />
26.07.2011<br />
Josenii<br />
Bîrgăului<br />
36 40 6<br />
26.07.2011 Livezile 9 8 2,5 1<br />
26.07.2011 Leşu 1,4<br />
20 inundaţii 21.07.2011 Telciu 0,2 6<br />
21<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
28.07.2011 Maieru 2<br />
22 inundaţii 20.07.2011 Romuli 0,6 19<br />
23<br />
fenomene<br />
meteo<br />
periculoase<br />
18.12.2011 Leşu 0,2 4<br />
total 0 0 1 122 72 123 41 3 1,02 3,12 15,5 14,8 1 85 7 2 221 3 3 0 0 78 2 501 0<br />
pag._____
a 1) INUNDAŢII<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
De<strong>şi</strong> reprezintă numai 0,01% din volumul total <strong>de</strong> apă dulce existent pe<br />
glob, apele curgătoare sunt cea mai importantă sursă <strong>de</strong> apă dulce a omenirii <strong>şi</strong> a<br />
avut un rol hotărâtor în <strong>de</strong>zvoltarea civilizaţiilor.<br />
Aşezările, căile <strong>de</strong> comunicaţii, terenurile agricole fertile au fost legate <strong>de</strong><br />
cursurile <strong>de</strong> apă din cele mai vechi timpuri. Omul a avut însă <strong>de</strong> înfruntat<br />
numeroase probleme legate <strong>de</strong> regimul neuniform al scurgerii, <strong>de</strong> producerea unor<br />
inundaţii puternice <strong>şi</strong> <strong>de</strong> fluxul <strong>de</strong> sedimente transportate din cele mai înalte părţi<br />
ale reliefului spre mare.<br />
INUNDAŢIILE sunt rezultatul unei varietăţi <strong>de</strong> cauze într-o regiune<br />
climatică dată.<br />
Creşterea nivelului unei ape <strong>şi</strong> inundarea luncilor sunt fenomene naturale.<br />
INUNDAŢIILE ,,NATURALE” sunt cele mai frecvente <strong>şi</strong> se datorează<br />
revărsării apelor curgătoare sau formării unor torente, ca urmare a unor ploi<br />
abun<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> lungă durată, topirii rapi<strong>de</strong> a straturilor <strong>de</strong> zăpadă, blocării cursurilor<br />
<strong>de</strong> apă <strong>de</strong> către gheţuri sau creării unor baraje naturale prin alunecări <strong>de</strong> teren.<br />
Ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud este situat într-o zonă hidrografică <strong>şi</strong> cu o reţea<br />
hidrografică care <strong>de</strong>termină producerea acestui fenomen natural distructiv în<br />
special primăvara <strong>şi</strong> toamna.<br />
Procesul <strong>de</strong> revărsare din albiile râurilor, care poate cuprin<strong>de</strong> întinse<br />
suprafeţe <strong>de</strong> teren este însoţit <strong>de</strong> crearea unui ,,front <strong>de</strong> apă” – sau ,, undă <strong>de</strong><br />
viitură” – care <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> ca mărime <strong>de</strong> cantitatea, durata <strong>şi</strong> distribuţia precipitaţiilor<br />
în cadrul bazinului hidrografic.<br />
Un<strong>de</strong>le <strong>de</strong> viitură pot transfera cantităţi <strong>de</strong> apă <strong>de</strong> câteva sute <strong>de</strong> ori mai<br />
mari <strong>de</strong>cât în mod obişnuit.<br />
Obiective care pot fi afectate:<br />
Pe valea SOMEŞULUI MARE în zona :<br />
- oraşului Sîngeorz Băi, putând afecta : 1 pod, 15 km. D.N., staţia <strong>de</strong><br />
epurare a apei, 100 case <strong>de</strong> locuit, 100 Ha. teren arabil;<br />
- oraşului Năsăud, putând afecta: abatorul, 15 Ha teren, 2 operatori<br />
economici, staţia trafo <strong>de</strong> 110 Kv.;<br />
- oraşului Beclean, putând afecta: 2 poduri C.F., 1 pod rutier, platforma<br />
industrială, 300 case <strong>de</strong> locuit, 150 Ha teren arabil, 5 Km D.N.;<br />
- comunei Rodna, putând afecta: 1 moară, 1 canal aducţiune, 1 gater, 40<br />
case <strong>de</strong> locuit, 20 Ha teren arabil;<br />
- comunei Maieru, putând afecta: 1 pod, 30 case <strong>de</strong> locuit, 0,3 km D.N., 30<br />
Ha teren arabil;<br />
- comunei Ilva Mică, putând afecta: 20 case <strong>de</strong> locuit, 1 km D.N. 20 ha<br />
teren arabil;<br />
- comunei Feldru, putând afecta: 2 mori, 150 case <strong>de</strong> locuit, 100 Ha teren<br />
arabil;<br />
- comunei Rebrişoara, putând afecta: 1 Km C.F., 1Km. D.J. 40Ha. teren<br />
arabil;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- comunei Salva, putând afecta staţia C.F., 8 case <strong>de</strong> locuit, 50 Ha. teren<br />
arabil;<br />
- comunei Chiuza, putând afecta: 300 Ha teren arabil, 1 staţie sortare<br />
balast;<br />
- comunei Uriu, putând afecta: 100 Ha. teren arabil, 1 staţie sortare balast;<br />
- comunei Braniştea, putând afecta: 470 Ha. teren agricol;<br />
- comunei Petru Rareş, putând afecta: 1 pod C.F., 12 case <strong>de</strong> locuit, 120<br />
Ha. teren agricol.<br />
Pe valea pârâului MELEŞ în zona:<br />
- comunei Matei, putând afecta: 1 pod rutier, 1 Km. D.J. 190 Ha.teren<br />
arabil;<br />
- oraşului Beclean, putând afecta: platforma industrială, 2 poduri C.F. 1<br />
pod rutier, 100 case <strong>de</strong> locuit, 50 Ha. teren arabil.<br />
Pe valea pârâului SĂLĂUŢA în zona:<br />
- comunei Romuli, putând afecta: 6 poduri, 11 Km D.J., 30 case <strong>de</strong><br />
locuit, 15 Ha teren arabil;<br />
- comunei Telciu, putând afecta: 1 spital, 1 şcoală, 2 po<strong>de</strong>ţe, 1 moară, 25<br />
case <strong>de</strong> locuit, 5 Ha. grădini, 20 Ha teren arabil;<br />
- comunei Coşbuc, putând afecta: 1 pod, 10 po<strong>de</strong>ţe, 0,5 Km. D.C., 15<br />
case <strong>de</strong> locuit, 15 Ha. teren arabil;<br />
- comunei Salva, putând afecta: 45 Ha. teren arabil, 5 Km. D.N., 40 case<br />
<strong>de</strong> locuit.<br />
Pe valea râului BISTRIŢA în zona:<br />
- şantierului Colibiţa, putând afecta: staţia <strong>de</strong> compresoare, atelierul<br />
mecanic, postul trafo, colonia muncitorească<br />
- comunei Bistriţa Bîrgăului, putând afecta: fabrica <strong>de</strong> cherestea, 6<br />
poduri, staţia <strong>de</strong> tratare a apei, 200 case <strong>de</strong> locuit, 150 Ha. teren arabil;<br />
- comunei Prundu Bîrgăului, putând afecta: 3 poduri, staţia C.F.R., 100<br />
case <strong>de</strong> locuit, 20 Ha. teren arabil;<br />
- comunei Josenii Bîrgăului, putând afecta: 2 poduri rutiere, 1 pod C.F., 3<br />
Km. D.C. 97 case <strong>de</strong> locuit, 190 Ha. teren arabil,<br />
- comunei Livezile, putând afecta: 3 poduri, 0,8 Km. D.C., 1 Km.<br />
terasament C.F., 45 case <strong>de</strong> locuit, 70 Ha. teren arabil;<br />
- municipiului Bistriţa, putând afecta: staţia <strong>de</strong> tratare a apei, 2 poduri, 150<br />
case <strong>de</strong> locuit, 100 Ha. teren arabil Unirea, 2 operatori economici, staţia <strong>de</strong> epurare<br />
a apei, 200 Ha. teren arabil Viişoara, 250 Ha. teren arabil Sărata.<br />
Pe valea râului ŞIEU în zona:<br />
-comunei Şieuţ, putând afecta: 3 poduri, 3,3 Km D.C., 20 case <strong>de</strong> locuit, 20<br />
Ha. teren arabil;<br />
- comunei Şieu, putând afecta: 2 poduri, 0,5 Km. D.J., 1 Km. D.C., 27 case<br />
<strong>de</strong> locuit, 20 Ha. teren arabil;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- comunei Mărişelu, putând afecta: 1 pod C.F., 2 poduri rutiere, 3,5 Km<br />
terasament C.F. 73 case <strong>de</strong> locuit, 115 Ha. teren arabil.<br />
- Comunei Şieu Măgheruş, putând afecta: staţia C.F. , 3 poduri C.F., 1 pod<br />
rutier, 119 case <strong>de</strong> locuit, 440 Ha.teren arabil;<br />
- Comunei Şieu Odorhei, putând afecta: 1 pod C.F., 4 Km. D.J., 1<br />
Km.D.C., 190 case <strong>de</strong> locuit, 515 Ha. teren arabil;<br />
- Comunei Şintereag, putând afecta: 1 pod C.F., staţia C.F., 167 case <strong>de</strong><br />
locuit, 300 Ha,. teren arabil.<br />
Pe valea râului DIPŞA în zona:<br />
- comunei Teaca, putând afecta: 1 pod C.F., 3 poduri rutiere, 130 Ha. teren<br />
arabil;<br />
- comunei Galaţii Bistriţei, putând afecta: 3 poduri rutiere, 1 Km. D.J., 54<br />
case <strong>de</strong> locuit, 150 Ha. teren agricol.<br />
Pe valea pârâului LECHINŢA în zona:<br />
- comunei Miceştii <strong>de</strong> Cîmpie, putând afecta: 0,1 Km. terasament C.F.,<br />
halta C.F., 270 Ha. teren agricol;<br />
- comunei Sînmihaiu <strong>de</strong> Cîmpie, putând afecta: 2 Km. terasament C.F.,<br />
0,5 Km. D.C., 40 Ha. teren agricol,<br />
- comunei Lechinţa, putând afecta: staţia C.F., 10 Km D.J. 170 Ha. teren<br />
agricol, 270 case <strong>de</strong> locuit.<br />
Pe valea pârâului BUDAC în zona:<br />
- comunei Budacu <strong>de</strong> Jos, putând afecta: 1 moară, 40 Ha. grădini, 320 Ha.<br />
teren agricol, 20 case <strong>de</strong> locuit;<br />
Inundaţiile se pot produce <strong>şi</strong> pe cursurile <strong>de</strong> apă secundare datorită ploilor<br />
abun<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> lungă durată, topirii rapi<strong>de</strong> a stratului <strong>de</strong> zăpadă, blocării cursurilor<br />
<strong>de</strong> apă cu gheţuri sau crearea unor baraje prin alunecări <strong>de</strong> teren.<br />
Fenomenul meteorologic cu intensitatea <strong>şi</strong> amploarea cea mai mare s-a<br />
produs în ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud în zona munţilor Ţibleş, pe Valea Ilişua <strong>şi</strong> pe<br />
Valea Ţibleşului în data <strong>de</strong> 20.06.2006.<br />
Situaţia victimelor <strong>şi</strong> a dispăruţilor – 10 morţi <strong>şi</strong> 3 dispăruţi<br />
În cursul după amiezii zilei <strong>de</strong> 20 iunie 2006, vremea a intrat într-un proces<br />
<strong>de</strong> instabilitate, datorat în mare parte existentei unui câmp anticiclonic cu valori<br />
termice ridicate <strong>de</strong>strămat cu presiuni <strong>de</strong> 1015-1016 mb.<br />
La nord <strong>de</strong> tara noastră era poziţionat un nucleu <strong>de</strong>presionar cu doua<br />
izohipse închise având suprapus un nucleu <strong>de</strong> aer rece <strong>de</strong> - 15 0 C., care în după<br />
amiaza zilei <strong>de</strong> 20.06.2006 a atins tangenţial nord-vestul ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud.<br />
Contactul dintre cele două mase <strong>de</strong> aer diferit a dus la o instabilitate<br />
atmosferică pronunţată fapt ce a <strong>de</strong>clanşat producerea <strong>de</strong> fenomene meteorologice<br />
periculoase. Aceste fenomene s-au caracterizat în primul rând prin averse<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
puternice <strong>de</strong> ploaie intr-un interval scurt <strong>de</strong> timp ( în mai puţin <strong>de</strong> o ora), mai ales<br />
în bazinul superior al râului Ilişua.<br />
Cantitatea <strong>de</strong> precipitaţii înregistrata pe cursul inferior al râului Ilişua a fost<br />
<strong>de</strong> 60 l/m 2 la postul pluviometric Cristeştii-Ciceului. Postul pluviometric Agries -<br />
com. Târlişua a fost distrus <strong>de</strong> scurgerile <strong>de</strong> pe versanţi <strong>şi</strong> cantitatea măsurata a<br />
fost <strong>de</strong> 60 l/m 2 pana in momentul distrugerii.<br />
Conform analizei preliminare a imaginilor radar precum <strong>şi</strong> a datelor<br />
furnizate <strong>de</strong> către posturile pluviometrice, cantităţile <strong>de</strong> precipitaţii au <strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>t<br />
izolat valoarea <strong>de</strong> 110 l/m 2 . in bazinul superior al râului Ilişua rezultând un strat<br />
mediu căzut <strong>de</strong> 110 l/m 2 si un strat mediu scurs <strong>de</strong> 50 l/m 2 . Intensitatea mare a<br />
precipitaţiilor a generat umectarea rapida a solului rezultând o scurgere<br />
superficiala bogata ce a dus la <strong>de</strong>copertări si antrenarea aluviunilor inclusiv a<br />
arborilor <strong>de</strong> pe versanţi. Pe versanţi s-a produs o scurgere laminara.<br />
Din cauza caracteristicilor geomorfologice cu versanţi abrupţi, a structurii<br />
solului cu strat vegetal subţire <strong>de</strong> pana la 20 cm pe un orizont <strong>de</strong> argila prăfoasa<br />
urmat <strong>de</strong> un strat <strong>de</strong> pietriş si bolovăniş aşezat pe pachete <strong>de</strong> gresii <strong>şi</strong> marnă,<br />
saturarea cu apă a solului s-a realizat rapid urmând <strong>de</strong>copertarea acestor<br />
formaţiuni până la roca <strong>de</strong> bază.<br />
Zona din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re fizico-geografic face parte din Munţii Ţibleşului<br />
fiind o continuare a Munţilor <strong>de</strong> origine vulcanică Tibleş.<br />
Munţii Tiblesului sunt reprezentaţi <strong>de</strong> formaţiuni <strong>de</strong> vârsta oligocenă<br />
respectiv rupelian - lattorfian adică flis marno-grezos ( strate <strong>de</strong> Valea Carelor) <strong>şi</strong><br />
formaţiuni tot <strong>de</strong> vârsta oligocena respectiv helvetian adică conglomerate, gresii,<br />
marno-argile (strate <strong>de</strong> Hida).<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re hidrografic în acest sistem i<strong>şi</strong> are obâr<strong>şi</strong>a cursul <strong>de</strong> apa<br />
Ilişua <strong>şi</strong> afluenţii acestuia: Valea Strâmba, Valea Lunga, Valea Izvorului, Valea<br />
Şendroaia, Valea Ivăneasa, Valea Răcăteşu. Reţeaua hidrografica în bazinul<br />
superior al râului Ilişua este <strong>de</strong> forma rectangulara.<br />
Versanţii văilor sunt parţial acoperiţi cu pădure tânăra <strong>de</strong> foioase si mai rar<br />
conifere. Gradul <strong>de</strong> împădurire al bazinului superior al râului Ilişua este <strong>de</strong> 34%.<br />
Râul Ilişua cod cadastral II-1.27 este afluent <strong>de</strong> dreapta a Someşului Mare<br />
si are următoarele caracteristici:<br />
- lungime 52 km.<br />
- suprafaţa bazin 350 km 2 .<br />
- altititudinea medie este 493 m, in zona <strong>de</strong> izvor 1.020 m si la confluenta 242<br />
m.<br />
- panta medie 15 %.<br />
- coeficient sinuozitate -1,41.<br />
Cursul <strong>de</strong> apa Ilişua nu este amenajat, pe cursul mijlociu si inferior al<br />
acestuia exista meandre cu eroziuni active din loc in loc ale malului concav si cu<br />
<strong>de</strong>puneri aluvionare pe cel convex. Pe ambele maluri ale acestui curs atât in<br />
intravilan cat si in extravilan se remarca existenta arborilor ajun<strong>şi</strong> la un stadiu <strong>de</strong><br />
vârsta înaintata. Uneori aceşti arbori au inclinare spre albie si in regim <strong>de</strong> viitura<br />
s-au <strong>de</strong> trecere in timpul iernii a formaţiunilor <strong>de</strong> gheţuri influenţează in mod<br />
negativ regimul <strong>de</strong> scurgere.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Viitura excepţională produsă pe acest curs <strong>de</strong> apa î<strong>şi</strong> are originile în<br />
cantităţile imense <strong>de</strong> precipitaţii căzute intr-o unitate <strong>de</strong> timp relativ scurt, in<br />
caracteristicile geomorfologice ale versanţilor, in <strong>de</strong>bitul solid reprezentat <strong>de</strong><br />
aluviuni, in cantitatea imensa <strong>de</strong> masa lemnoasa antrenata. Facem menţiunea ca<br />
masa lemnoasa antrenata provine in cea mai mare parte din alunecări <strong>de</strong> pe<br />
versanţi si <strong>de</strong> pe torenţi. O mare parte a masei lemnoase antrenate a fost pe picior<br />
in momentul <strong>de</strong>clanşării fenomenelor. O parte din masa lemnoasa antrenata in<br />
special <strong>de</strong> torenţi provine din fostele parchete <strong>de</strong> exploatare fiind <strong>de</strong> fapt o<br />
neglijenta a unitarilor <strong>de</strong> exploatare si a autoritarii in domeniu.<br />
Având in ve<strong>de</strong>re toţi factorii menţionaţi s-a produs o concentrare rapida a<br />
viiturii pe afluenţii râului Ilişua. Datorita acestui fapt in combinaţie cu un volum<br />
imens <strong>de</strong> aluviuni ( pietriş, fragmente <strong>de</strong> roca, mal) si cu un volum consi<strong>de</strong>rabil <strong>de</strong><br />
masa lemnoasa la confluenta s-au format blocaje si in zonele amonte un<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
barare. Pe zonele <strong>de</strong> contact ale văilor si râului Ilişua cu torenţii s-au format<br />
conuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>jecţie conţinând aluviuni si masa lemnoasă, fapt ce a dus la obturarea<br />
cursurilor. O mare parte a acestor blocaje exista rămânând un real pericol.<br />
Acţiunea torentelor a fost majoră prin faptul ca sa tranzitat din bazinul <strong>de</strong><br />
recepţie a acestora prin intermediul canalelor <strong>de</strong> scurgere un volum mare <strong>de</strong> apă,<br />
aluviuni si masa lemnoasă. In urma acestor fenomene canalele <strong>de</strong> scurgere a<br />
torentelor s-au adâncit atingând roca <strong>de</strong> baza si având acum un profil in U.<br />
Prin cedarea blocajelor si propagarea in aval a un<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> barare s-a<br />
compus o unda <strong>de</strong> viitura având valoarea <strong>de</strong>bitului in secţiunea Târlişua <strong>de</strong> 249<br />
m 3 /s. Serviciul hidrologic din cadrul DAST Cluj-Napoca si Staţia hidrologica<br />
Bistriţa-Năsăud au executat măsurători si calcule privind reconstituirea <strong>de</strong>bitelor<br />
<strong>de</strong> viitura in diferite secţiuni pe râul Ilişua <strong>şi</strong> afluenţii acestuia.<br />
Unda <strong>de</strong> viitura pe râul Ilişua a avut o înălţime <strong>de</strong> 4-5 m fata <strong>de</strong> nivelul<br />
talvegului, fapt ce a dus la fenomenul <strong>de</strong> inundare pana la versanţii văii. Unda <strong>de</strong><br />
viitura a ajuns in secţiunea Târlişua in 10 minute <strong>de</strong> la formarea ei având un<br />
caracter catastrofal si rezultând in zona un <strong>de</strong>zastru major cu consecinţe greu <strong>de</strong><br />
evaluat <strong>şi</strong> cu posibilităţi extrem <strong>de</strong> reduse <strong>de</strong> refacere. Aceasta a parcurs distanta<br />
<strong>de</strong> 35 km din secţiunea Târlişua până la Staţia hidrometrică Cristeştii - Ciceului (<br />
situata pe cursul inferior al râului Ilişua) fiind înregistrat un <strong>de</strong>bit <strong>de</strong> 212 m 3 /s. Din<br />
analiza <strong>de</strong>bitelor produse rezulta faptul ca <strong>de</strong>bitul <strong>de</strong> pe cursul inferior are<br />
valoarea mai mica datorita fenomenului <strong>de</strong> atenuare datorat parcurgerii unei<br />
distante relativ mari.<br />
Pe teritoriul localităţii Târlişua conform celor relatate <strong>de</strong> oficialităţile locale<br />
fenomenul a început la orele 16,15 având ca durata o jumătate <strong>de</strong> ora in care a<br />
plouat liniştit. De la ora 16,45 pana la ora 17,15 a plouat torenţial. La ora 17 s-au<br />
observat creşteri semnificative ale cursurilor <strong>de</strong> apa. Unda <strong>de</strong> inundaţie a ajuns in<br />
secţiunea Tarlişua la ora 17,15, după 10 minute <strong>de</strong> la formarea ei.<br />
Dezastrul produs este i<strong>de</strong>ntic cu situaţia <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nt hidrotehnic la o<br />
acumulare care este distrusa si in aval se propaga cu repeziciune unda <strong>de</strong> viitura.<br />
Practic locuitorii din comuna Tarlişua nu au avut nici o şansa in fata amplorii si a<br />
violentei cu care s-au produs fenomenele.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Pe cursul <strong>de</strong> apa Ţibles (afluent <strong>de</strong> dreapta al Someşului Mare) cod<br />
cadastral II-1.20 cu obâr<strong>şi</strong>e in zona Munţilor Ţibleş tot in cursul serii <strong>de</strong> 20 iunie<br />
2006 in acelea<strong>şi</strong> condiţii meteorologice s-a produs o viitura pe teritoriul comunei<br />
Zagra, care a produs prin efectele ei izolarea zonei. Viitura produsa pe acest curs a<br />
fost <strong>de</strong> o mai mica amploare. Pe cursul inferior la staţia hidrometrica Mocod s-a<br />
<strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>t cota <strong>de</strong> inundatie locala cu 70 cm rezultând un <strong>de</strong>bit <strong>de</strong> 122 m 3 /s.<br />
Caracteristicile cursului <strong>de</strong> apa Ţibleş sunt:<br />
- lungime 32 km.<br />
- suprafaţa bazin 98 km 2 .<br />
- altititudinea medie este 727 m, in zona <strong>de</strong> izvor 1.500 m si la confluenta 283<br />
m.<br />
- panta medie 38 %o.<br />
- coeficient sinuozitate -1,49.<br />
Pe cursul <strong>de</strong> apa Valea Mare cod cadastral II-1.28 tot in seara zilei <strong>de</strong> 20 iunie<br />
2006 s-a produs o viitura <strong>de</strong> mai mica amploare, afectând obiective din zona<br />
comunei Ciceu-Giurgesti<br />
Pe teritoriul comunei Braniştea (pe malul stâng al Someşului Mare) in<br />
localităţile Branişte si Măluţ tot in seara zilei <strong>de</strong> 20 iunie 2006 din cauza unor<br />
averse <strong>de</strong> ploaie s-au revărsat o serie <strong>de</strong> pâraie ( cursuri nepermanente) acestea<br />
fiind afluenţi <strong>de</strong> stânga ai Someşului Mare.<br />
Au fost afectate o diversitate <strong>de</strong> obiective: case si anexe gospodăreşti, reţea<br />
stradala, drumuri, poduri si po<strong>de</strong>ţe, terenuri agricole, fântâni, reţele electrice,<br />
reţele telefonice, obiective social culturale. si construcţii hidrotehnice. S-au<br />
înregistrat mortalităţi la animalele aflate in gospodăriile locuitorilor.<br />
La acţiunea <strong>de</strong> evaluare a pagubelor a participat un <strong>de</strong>legat din partea<br />
Sistemului <strong>de</strong> gospodărire a apelor.<br />
Efectele <strong>de</strong>zastrului produs in comuna Târlişua sunt <strong>de</strong> lungă durată.<br />
Revenirea la o viaţă normală este <strong>de</strong> lungă durată. Practic aceşti oameni au pierdut<br />
absolut totul, bunurile din gospodărie au fost luate <strong>de</strong> ape <strong>de</strong> asemenea <strong>şi</strong><br />
produsele agricole necesare hranei zilnice sau după caz materialele <strong>de</strong> construcţie<br />
<strong>de</strong>pozitate în gospodarii. Pentru populaţia rămasă după <strong>de</strong>zastru din cauza<br />
distrugerii suprafeţelor agricole va fi o problemă majoră asigurarea traiului zilnic.<br />
Pe lângă efectele directe produse asupra locuitorilor rămân probleme<br />
<strong>de</strong>osebite <strong>de</strong> mediu având si acestea un impact negativ.<br />
În urma producerii <strong>de</strong>zastrului <strong>de</strong> pe râul Ilişua cu accent pe comuna<br />
Târlişua s-au mobilizat toate forţele disponibile la nivel <strong>de</strong> ju<strong>de</strong>ţ in ve<strong>de</strong>rea<br />
înlăturării efectelor generate <strong>de</strong> inundaţii.<br />
Au avut loc ample acţiuni <strong>de</strong> refacere <strong>şi</strong> curăţare a căilor <strong>de</strong> acces<br />
( drumuri, reţele stradale), <strong>de</strong> refacere a liniilor telefonice si electrice, <strong>de</strong> ajutorare<br />
a populaţiei sinistrate cu alimente si produse <strong>de</strong> stricta necesitate, acţiuni cu<br />
caracter antiepi<strong>de</strong>mic.<br />
pag._____
) INCENDII DE PĂDURE<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Pădurea a ocupat <strong>şi</strong> ocupă mari spaţii în aria ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud. Mai<br />
bine reprezentată în partea <strong>de</strong> nord, nord – est si est, situată pe masivele muntoase<br />
Ţibleş, Rodna, Suhard, Bârgău <strong>şi</strong> Călimani, sca<strong>de</strong> ca suprafaţă în zonele locuite si<br />
propice agriculturii din amfiteatrul văii Someşului Mare si a Câmpiei Transilvaniei,<br />
la sud si sud – vest, spre Teaca, Lechinţa si Beclean.<br />
Repartiţia actuală a suprafeţei fondului forestier din cuprinsul ju<strong>de</strong>ţului nostru<br />
pe forme <strong>de</strong> proprietate, urmare a aplicării Legii 18/1991 si a Legii 1/2000, in<br />
conformitate cu raportările statistice <strong>de</strong> la sfâr<strong>şi</strong>tul anului 2003, este următoarea :<br />
Total fond forestier 191.104 ha din care :<br />
• Fond forestier proprietate publică a statului…..……..……………….. 35.294 ha<br />
• Fond forestier proprietate publică a unităţilor administrativ – teritoriale<br />
(municipii, oraşe, comune)… ………………. ……..137.149 ha<br />
• Fond forestier proprietate privată a persoanelor juridice (composesorate, asociaţii<br />
<strong>de</strong> proprietari, unităţi <strong>de</strong> cult <strong>şi</strong> unităţi <strong>de</strong> învăţământ)……..……... 2.924 ha<br />
• Fond forestier proprietate privată a persoanelor fizice………………....15.737 ha<br />
Direcţia Silvică Bistriţa-Năsăud administrează 44,1 mii ha păduri, din care<br />
27,2 mii ha sunt proprietatea Statului Roman, iar diferenţa 16,9 mii ha este<br />
reprezentată <strong>de</strong> proprietăţi publice ale comunelor, oraşelor, asociaţii <strong>de</strong> proprietari –<br />
care au încheiat contracte <strong>de</strong> administrare cu Regia Naţională a Pădurilor. In<br />
componenţa Direcţiei Silvice sunt 4 Ocoale silvice (Bistriţa, Beclean, Rodna <strong>şi</strong><br />
Lechinţa), Administraţia Parcului Naţional Munţii Rodnei, Centrul <strong>de</strong> Fructe Bistriţa<br />
(care inclu<strong>de</strong> si Atelierul <strong>de</strong> Confecţionat Trăsuri si Sănii), Secţia <strong>de</strong> exploatare,<br />
întreţinere reparaţii utilaje Bistriţa (S.E.I.R.U. Bistriţa) <strong>şi</strong> Herghelia Beclean.<br />
Parcul Naţional Munţii Rodnei este cea mai întinsă arie protejata din<br />
nordul Carpaţilor Orientali, având o suprafaţa <strong>de</strong> 46.399 ha, din care 3.300 hectare au<br />
fost <strong>de</strong>clarate rezervaţie a biosferei în anul 1979. Ministerul Mediului si Dezvoltării<br />
Durabile, responsabil <strong>de</strong> buna gospodărire a ariilor protejate din România, a<br />
încredinţat pe baza <strong>de</strong> contract pentru 10 ani administrarea Parcului Naţional Munţii<br />
Rodnei, Regiei Naţionale a Pădurilor - ROMSILVA prin Direcţia Silvică Bistriţa. Ca<br />
urmare a semnării contractului <strong>de</strong> administrare nr. 734/22.05.2004, Administraţia<br />
Parcului Naţional Munţii Rodnei funcţionează începând cu data <strong>de</strong> 24 mai 2004 fiind<br />
stabilită la Rodna, ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa – Năsăud.<br />
De asemenea sunt autorizate <strong>şi</strong> 15 structuri silvice proprii (ocoale silvice<br />
private), care administrează o buna parte din suprafaţa <strong>de</strong> fond forestier proprietate<br />
publica a comunelor (cca. 130.000 ha, ceea ce reprezintă aproape 75% din suprafaţa<br />
aflată în administrarea D. S. Bistriţa si ICAS înainte <strong>de</strong> aplicarea legilor fondului<br />
funciar = 175000 ha)<br />
Acestea sunt:<br />
O.S. al Municipiului Bistriţa cu o suprafaţă <strong>de</strong> 4982 ha, predominând foioasele;<br />
O.S. Valea Ilvei cu o suprafaţă <strong>de</strong> 10694 ha, predominând ră<strong>şi</strong>noasele ;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
O.S. Tihuţa - Colibiţa cu o suprafaţă <strong>de</strong> 19759 ha, predominând ră<strong>şi</strong>noasele;<br />
O.S. Plaiurile Heniului cu o suprafaţă <strong>de</strong> 9578 ha, predominând ră<strong>şi</strong>noasele;<br />
O.S. Feldru cu o suprafaţă <strong>de</strong> 4454 ha, predominând foioasele ;<br />
O.S. Izvorul Someşului cu o suprafaţă <strong>de</strong> 11762 ha, predominând ră<strong>şi</strong>noasele;<br />
O.S. Telciu cu o suprafaţă <strong>de</strong> 17680 ha, predominând foioasele;<br />
O. S. Bistriţa- Bîrgăului cu o suprafaţă <strong>de</strong> 8256 ha, predominând ră<strong>şi</strong>noasele;<br />
O.S. Romuli cu o suprafaţă <strong>de</strong> ha, 7811 predominând ră<strong>şi</strong>noasele ;<br />
O.S. Somes - Ţibleş cu o suprafaţă <strong>de</strong> 17574 ha, predominând foioasele ;<br />
O.S. Dealu Negru cu o suprafaţă <strong>de</strong> 9619 ha, predominând ră<strong>şi</strong>noasele;<br />
O. S. Valea Şieului cu o suprafaţă <strong>de</strong> 5281 ha, predominând foioasele;<br />
O. S. Josenii Bîrgăului cu o suprafaţă <strong>de</strong> 6639 ha, predominând ră<strong>şi</strong>noasele;<br />
O.S. Cormaia - Anieş cu o suprafaţă <strong>de</strong> 6915 ha, predominând ră<strong>şi</strong>noasele;<br />
O. S. Maieru cu o suprafaţă <strong>de</strong> 8175 ha, predominând ră<strong>şi</strong>noasele.<br />
Suprafaţa fondului forestier pe grupe <strong>de</strong> specii se prezintă astfel:<br />
- ră<strong>şi</strong>noase - 42%<br />
- foioase - 58%<br />
Pădurile administrate <strong>de</strong> către structurile silvice în ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud se<br />
caracterizează prin vârsta medie a arborilor - 60 ani; înălţimea medie -20 m; diametrul<br />
mediu -25 cm; altitudinea max. =1700 m, min. =300m; plantaţii - 0.4%<br />
Zone greu accesibile: zona muntoasa <strong>şi</strong> drumurile forestiere din partea <strong>de</strong> nord a<br />
ju<strong>de</strong>ţului.<br />
Obiectivele cu risc mare <strong>de</strong> incendiu care î<strong>şi</strong> <strong>de</strong>sfăşoară activitatea pe raza<br />
ocoalelor silvice sunt următoarele:<br />
- în cadrul Direcţiei Silvice Bistriţa-Năsăud: Herghelia Beclean, Păstrăvăria Fiad,<br />
Pepinierele Sărata <strong>şi</strong> Heniu, cabanele Coldău, Star Silva-Fiad, Valea Secii - Rodna,<br />
Dealu Negru, Colibiţa,<br />
- în cadrul O.S. Valea Ilvei: Pepiniera Sîlhoasa;<br />
- în cadrul O.S. Bistriţa – Bîrgăului: Pepiniera Stegea;<br />
- în cadrul O.S. Telciu: Cabana Izvoarele Rebrei;<br />
- în cadrul O.S. Feldru: Cabana Anieş - Intre Izvoare;<br />
- în cadrul O.S. Cormaia –Anieş: Sera-pepiniera Sîngeorz-Băi, Cabana Cormaia;<br />
- societăţile comerciale <strong>de</strong> prelucrare primara a lemnului <strong>de</strong> pe valea Someşului,<br />
Sălăuţei, Ilvei <strong>şi</strong> Bîrgăului<br />
Zonele cele mai vulnerabile la incendiu din fondul forestier administrat <strong>de</strong><br />
ocoalele silvice din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud sunt:<br />
- zona limitrofă drumului ce face legătura cu ju<strong>de</strong>ţul Maramureş (Salva – Vişeu <strong>de</strong><br />
jos pe Valea Sălăuţei si prin pasul Şetref)<br />
- zona limitrofă drumului ce face legătura cu ju<strong>de</strong>ţul Suceava (Bistriţa - Vatra<br />
Dornei pe Valea Bîrgăului <strong>şi</strong> prin Pasul Tihuţa)<br />
- zonele si traseele turistice din munţii Rodnei (Parcul Naţional Munţii Rodnei,<br />
Rotunda-Preluci, Valea Vinului, Valea Strâmba <strong>şi</strong> Repe<strong>de</strong>), munţii Suhard, munţii<br />
Birgaului (Heniu, Pasul Tihuţa), munţii Călimani (Valea <strong>şi</strong> cheile Bistriţei, Valea<br />
Repe<strong>de</strong>a), munţii Ţibleş (Valea Fiadului);<br />
- liziera pădurii care se învecinează cu păşunea <strong>şi</strong> terenul agricol arabil sau fâneaţă.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Meto<strong>de</strong> <strong>şi</strong> proce<strong>de</strong>e pentru i<strong>de</strong>ntificarea riscului <strong>de</strong> incendiu<br />
în fondul forestier<br />
Condiţii <strong>de</strong> izbucnire <strong>şi</strong> primul stadiu al <strong>de</strong>zvoltării incendiilor <strong>de</strong> pădure<br />
Vom analiza în ce raport proprietăţile specifice ale tipurilor <strong>de</strong> pădure,<br />
condiţiile <strong>de</strong> vegetaţie <strong>şi</strong> condiţiile meteorologice influenţează capacitatea <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re a<br />
pădurii.<br />
Cea mai mare capacitate <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re o au pădurile <strong>de</strong> ră<strong>şi</strong>noase: pin, conice, brad<br />
etc. Capacitatea cea mai mică <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re o posedă pădurile <strong>de</strong> foioase: stejar,<br />
mesteacăn, plop, fag etc.<br />
Capacitatea mare <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re o au pădurile <strong>de</strong> ră<strong>şi</strong>noase în special pin se explică<br />
prin faptul că frunzişul conţine multă ră<strong>şi</strong>nă <strong>şi</strong> <strong>de</strong> asemenea din capacitatea mare <strong>de</strong><br />
ar<strong>de</strong>re a pădurii care acoperă solul.<br />
În pădurile <strong>de</strong> brad, incendiile apar mai rar <strong>de</strong>cât în cele <strong>de</strong> pin.<br />
Marea capacitate <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re a bradului alb (Arbres alba) este provocată <strong>de</strong><br />
existenţa unei mari cantităţi <strong>de</strong> uleiuri eterice în cetina <strong>şi</strong> scoarţa acestuia.<br />
La capacitatea <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re a loricelului ca <strong>şi</strong> la capacitatea <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re a bradului<br />
contribuie în mare măsură lichenii uscaţi ce se întâlnesc frecvent în pădurile compuse<br />
din aceste specii.<br />
Forma <strong>de</strong> plantare are o mare importanţă pentru capacitatea <strong>de</strong> ar<strong>de</strong>re, astfel<br />
dacă pădurea este mai puţin <strong>de</strong>nsă, pătura <strong>de</strong> pe sol se usucă mai mult <strong>şi</strong><br />
combustibilitatea ei la sol se măreşte. Când pădurea este mai <strong>de</strong>asă viteza <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>zvoltare a incendiului este mai mare, sus pe vârfurile arborilor.<br />
Vârsta arborilor are o mare influenţă asupra <strong>de</strong>zvoltării incendiilor. În pădurile<br />
<strong>de</strong> ră<strong>şi</strong>noase tinere, incendiile <strong>de</strong> literă trec în majoritatea cazurilor, în incendii <strong>de</strong><br />
coronament, iar la pădurile mai bătrâne în urma răririi lor <strong>şi</strong> curăţirii trunchiurilor <strong>de</strong><br />
ramuri uscate, această trecere este mai grea.<br />
Vechimea resturilor lemnoase din pădure are o mare importanţă: materialele<br />
mai proaspete ard mai slab, cele uscate mai repe<strong>de</strong>; <strong>de</strong>scompunerea materialelor duce<br />
la micşorarea combustibilităţii acestora.<br />
Umiditatea solului exercită <strong>de</strong> asemenea o influenţă asupra <strong>de</strong>zvoltării<br />
incendiilor; în pădurile situate pe terenurile uscate, incendiile apar mai <strong>de</strong>s <strong>şi</strong> se<br />
<strong>de</strong>zvoltă puternic iar în pădurile situate pe soluri ume<strong>de</strong>, incendiile apar <strong>şi</strong> se <strong>de</strong>zvoltă<br />
mai slab.<br />
Relieful, <strong>de</strong> asemenea, exercită o influenţă asupra <strong>de</strong>zvoltării incendiilor pe<br />
pantă incendiul se îndreaptă în sus mai repe<strong>de</strong> <strong>şi</strong> cu viteză mai mare, cu cât această<br />
pantă este mai abruptă, <strong>de</strong> poziţia pantei, funcţie <strong>de</strong> punctele cardinale, <strong>de</strong>pin<strong>de</strong><br />
încălzirea <strong>şi</strong> uscarea vegetaţiei <strong>de</strong> pe sol <strong>şi</strong> a solului.<br />
În cazul când relieful pădurii prezintă văi <strong>şi</strong> vântul este puternic, incendiul urcă<br />
pe culmile <strong>de</strong>alurilor sau munţilor, dacă vântul este slab, incendiul staţionează în văi.<br />
Viteza <strong>de</strong> propagare a incendiilor <strong>de</strong> pădure<br />
1. Viteza <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare a incendiilor <strong>de</strong> pădure<br />
Este necesară cunoaşterea vitezei <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarea incendiilor <strong>de</strong> pădure pentru a<br />
putea calcula în care moment <strong>şi</strong> în ce număr <strong>şi</strong> cantitate, este necesar a concentra<br />
personalul, mijloacele tehnice <strong>şi</strong> materiale pentru stingerea incendiului.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
a. Viteza <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltarea a incendiilor poate fi exprimată în următoarele mărimi:<br />
- unitatea <strong>de</strong> drum străbătută <strong>de</strong> foc în unitate <strong>de</strong> timp (m/min, km/oră);<br />
- în unitate <strong>de</strong> creştere a perimetrului într-o unitate <strong>de</strong> timp (km/oră);<br />
- în unitate <strong>de</strong> creştere a suprafeţei într-o unitate <strong>de</strong> timp (hectare/oră);<br />
b. Viteza <strong>de</strong> propagare:<br />
- viteza iniţială = 0,1 – 0,7 m/min;<br />
- viteza ulterioară: creşte la 10 – 15 m/min sau la mai mult.<br />
c. Viteza <strong>de</strong> propagarea a incendiilor <strong>de</strong> pădure <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong>:<br />
- viteza vântului;<br />
- timpul incendiului;<br />
- natura <strong>şi</strong> vechimea pădurii;<br />
- gradul <strong>de</strong> umiditate;<br />
- <strong>de</strong>nsitatea pădurii;<br />
- obstacole din teren.<br />
2. Viteza <strong>de</strong> răspândire a incendiilor <strong>de</strong> pădure:<br />
Incendiile <strong>de</strong> pădure nu se <strong>de</strong>zvoltă numai liniar pe direcţia vântului, ci î<strong>şi</strong><br />
lărgesc continuu frontul <strong>de</strong> atac, suprafaţa aprinsă creşte progresiv odată cu viteza <strong>de</strong><br />
înaintare.<br />
Viteza cu care creşte suprafaţa incendiată în unitatea <strong>de</strong> timp este <strong>de</strong>finită ca<br />
viteză <strong>de</strong> răspândire a incendiului.<br />
Viteza <strong>de</strong> răspândirea a incendiului <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong>:<br />
- ora <strong>de</strong> izbucnire;<br />
- temperatura exterioară;<br />
- gradul <strong>de</strong> umiditate;<br />
- intensitatea <strong>şi</strong> direcţia vântului<br />
Propagarea, temperatura <strong>şi</strong> înălţimea flăcării incendiului <strong>de</strong> pădure<br />
Sunt <strong>de</strong>terminate <strong>de</strong> felul păturii <strong>de</strong> pe sol <strong>şi</strong> <strong>de</strong> gradul <strong>de</strong> îngrămădire a<br />
lemnului mort <strong>de</strong> pe solul pădurii.<br />
Înălţimea flăcării atinge, în diferite condiţii aproximativ următoarele mărimi:<br />
- pe pături <strong>de</strong> licheni, muşchi verzi, muşchi <strong>de</strong> pădure moartă, în lipsa lemnului<br />
mort, până la 0,5 m;<br />
- pe pături <strong>de</strong> afine <strong>şi</strong> iarbă neagră, în lipsa lemnului mort, flacăra se ridică<br />
până la 1 - 1,5 m;<br />
- în prezenţa arbuştilor <strong>şi</strong> puieţilor <strong>de</strong> ră<strong>şi</strong>noase <strong>şi</strong> în prezenţa lemnului mort,<br />
până la aproximativ 3 m <strong>şi</strong> mai mult.<br />
Temperatura flăcării <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong>:<br />
- puterea calorifică a pădurii vii <strong>şi</strong> moarte precum <strong>şi</strong> a lemnului;<br />
- umiditatea materialelor combustibile aprinse;<br />
- cantitatea <strong>de</strong> ră<strong>şi</strong>nă pe care o conţin.<br />
Temperatura flăcării păturii <strong>de</strong> pe sol este, <strong>de</strong> regulă, între 300 °C - 500 °C,<br />
în timp ce temperatura lemnului mort, a copacilor căzuţi <strong>şi</strong> a cioturilor, atinge 700 °C<br />
- 900°C.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Cauze <strong>de</strong> incendiu la fondul forestier :<br />
Din studierea incendiilor produse la fondul forestier rezultă un segment larg <strong>de</strong><br />
cauze <strong>de</strong> incendiu cuprinzând:<br />
• folosirea iresponsabilă a focului <strong>de</strong>schis<br />
• aruncarea la întâmplare a resturilor <strong>de</strong> ţigări aprinse<br />
• jocul copiilor cu focul<br />
• ar<strong>de</strong>rea resturilor <strong>de</strong> exploatare<br />
• ar<strong>de</strong>rea vegetaţiei erbacee <strong>şi</strong> arbuştive rezultate din curăţirea unor suprafeţe <strong>de</strong><br />
teren<br />
• trăsnetul<br />
• autoaprin<strong>de</strong>rea păturii organice <strong>de</strong> pe sol<br />
• razele solare care trec prin cioburi <strong>de</strong> sticlă aruncate la întâmplare (efectul <strong>de</strong><br />
luptă)<br />
• incendierea premeditară<br />
• scânteile provenite <strong>de</strong> la ma<strong>şi</strong>nile <strong>şi</strong> utilajele cu care se lucrează în pădure<br />
• focul <strong>de</strong>schis ( nesupravegheat, pe timp <strong>de</strong> vânt, ori lăsat să ardă peste noapte) ;<br />
I<strong>de</strong>ntificarea riscului <strong>de</strong> incendiu în fondul forestier<br />
Pentru i<strong>de</strong>ntificarea riscului <strong>de</strong> incendiu in fondul forestier este necesar a fi<br />
utilizate câteva noţiuni specifice:<br />
RMA - risc mediu anual<br />
RMD - risc mediu diurn (zilnic)<br />
RMA este factorul <strong>de</strong> baza in calcularea riscului <strong>de</strong> incendiu <strong>şi</strong> se traduce prin<br />
probabilitatea in % ca o suprafaţă <strong>de</strong> pădure să fie incendiata intr-un an. (Ex.: RMA<br />
= 1% înseamnă ca o suprafaţa data - parcela, unitate <strong>de</strong> producere sau o pădure să<br />
fie incendiata la 100 ani sau o unitate din acestea din 100 să ardă o data pe an).<br />
RMD se traduce prin aceea<strong>şi</strong> posibilitate, dar luata într-o zi data la nivelul<br />
unei parcele sau subparcele <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> condiţiile meteorologice estimate în<br />
fiecare zi. Este util la nivelul sectorului <strong>de</strong> intervenţie a unei unităţi <strong>de</strong> lupta în<br />
ve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>clanşării alertei preventive <strong>şi</strong> punerii mijloacelor <strong>de</strong> intervenţie<br />
proporţionale cu gradul <strong>de</strong> periculozitate.<br />
Elementele componente ale incendiului în pădure<br />
(a) combustibilul care consta din vegetaţia forestiera;<br />
(b) carburantul care este oxigenul din atmosfera <strong>şi</strong> care susţine focul;<br />
(c) fluxul <strong>de</strong> căldură <strong>de</strong>gajat <strong>de</strong> materialul ce ar<strong>de</strong> la o temperatura suficient<br />
<strong>de</strong> ridicata.<br />
Importanţa acestor elemente este capitală când se întrunesc alte trei<br />
condiţii propice:<br />
• perioada secetoasa din timpul anului;<br />
• un grad ridicat <strong>de</strong> combustibilitate;<br />
• un grad ridicat <strong>de</strong> inflamabilitate al suportului vegetal;<br />
• frecvenţa mare a furtunilor însoţite <strong>de</strong> <strong>de</strong>scărcări electrice atmosferice;<br />
• afluenţa mare <strong>de</strong> persoane în anumite perioa<strong>de</strong> ale anului;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
a) Combustibilul este repartizat in pădure pe 4 straturi:<br />
• stratul lemnos înalt (peste 2 m); crângul <strong>şi</strong> codrul <strong>de</strong> foioase <strong>şi</strong> ră<strong>şi</strong>noase;<br />
• stratul lemnos <strong>de</strong> talie mica ( 2-3 m), subarboretul <strong>şi</strong> măcinişurile;<br />
• stratul ierbaceu ce constituie pătura moartă foarte inflamabilă la sfâr<strong>şi</strong>tul<br />
perioa<strong>de</strong>i <strong>de</strong> vegetaţie;<br />
• litiera, a<strong>de</strong>sea <strong>de</strong>nsă, uscata si continua, a<strong>de</strong>sea subţire <strong>şi</strong> discontinua.<br />
Pentru a alimenta un incendiu, combustibilul trebuie să fie sărac in apa. Conţinutul<br />
in apa a litierei <strong>şi</strong> a vegetaţiei moarte <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> numai <strong>de</strong> cele doua fenomene fizice din<br />
zona:<br />
• schimbul prin capilaritate cu solul;<br />
• echilibrul cu vaporii <strong>de</strong> apa din atmosfera.<br />
b) Carburantul: pentru ca flăcările să producă un incendiu este necesar ca<br />
indicele <strong>de</strong> oxigen (procentul <strong>de</strong> oxigen rămas in aer) sa fie superior lui 15,75%.<br />
Pentru ca tăciunii (jarul) să se consume, acest indice trebuie sa <strong>de</strong>păşească 10,50%.<br />
Vântul activează focul accelerând uscarea, (evaporarea apei) combustibilului in<br />
faţa frontului <strong>de</strong> foc.<br />
Efectul vântului este important intr-un incendiu <strong>de</strong> pădure, el putând activa sau<br />
<strong>de</strong>zactiva incendiul în viteza lui <strong>de</strong> propagare, aici influenţând <strong>şi</strong> relieful.<br />
În practica, viteza maxima <strong>de</strong> avansare a frontului <strong>de</strong> foc în pădure este <strong>de</strong> 1,5<br />
la 3,0 km/oră.<br />
c)Fluxul <strong>de</strong> căldura realizat prin caloriile produse intr-un punct dat prin<br />
reacţia chimica <strong>de</strong> combustie <strong>şi</strong> care poate si fie transportat prin trei procese:<br />
• conductibilitate;<br />
• radiaţie;<br />
• convecţie.<br />
Forme <strong>şi</strong> meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> control al riscului.<br />
Nivelul riscului <strong>de</strong> incendiu se controlează periodic, prin:<br />
• verificarea respectării normelor generale <strong>de</strong> apărare împotriva incendiilor <strong>şi</strong> a<br />
regulilor specifice fiecărui loc <strong>de</strong> munca;<br />
• cercetarea cauzelor <strong>de</strong> incendiu produse<br />
• asigurarea bunurilor la o societate <strong>de</strong> asigurare.<br />
• cunoaşterea tuturor zonelor vulnerabile, cu afluenţă mare <strong>de</strong> persoane <strong>şi</strong> expuse<br />
<strong>de</strong>scărcărilor electrice atmosferice, stabilirea unor măsuri concrete <strong>de</strong> prevenire a<br />
incendiilor pentru aceste zone;<br />
• executarea <strong>de</strong> observări <strong>şi</strong> patrulări , în zilele <strong>de</strong> sărbătoare , în zilele caniculare<br />
<strong>şi</strong> secetă excesivă <strong>de</strong> durată;<br />
• organizarea unui sistem informaţional, operativ privind culegerea <strong>de</strong> date din<br />
zona <strong>de</strong> competenţă, cât <strong>şi</strong> transmiterea lor la eşalonul superior ;<br />
• întocmirea hărţii cu organizarea intervenţiei <strong>şi</strong> a celorlalte documente operative<br />
privind intervenţia în caz <strong>de</strong> incendiu ,conform normei <strong>de</strong>partamentale a Ministerului<br />
Apelor, Pădurilor <strong>şi</strong> Mediului Înconjurător ;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
• instruirea periodică a personalului silvic, a culegătorilor fructelor <strong>de</strong> pădure,<br />
muncitorilor <strong>de</strong> la exploatările forestiere, cetăţenilor privind respectarea regulilor<br />
specifice <strong>de</strong> prevenire <strong>şi</strong> stingere a incendiilor, în conformitate cu norma<br />
<strong>de</strong>partamentală <strong>şi</strong> O.M.A.I. nr. 712 / 2005 pe timpul <strong>de</strong>sfăşurării activităţilor în<br />
pădure (exploatarea masei lemnoase, împădurire, igienizare <strong>şi</strong> culegerea fructelor <strong>de</strong><br />
pădure) ;<br />
• verificarea <strong>şi</strong> întreţinerea căilor <strong>de</strong> acces pentru ma<strong>şi</strong>nile <strong>şi</strong> utilajele <strong>de</strong>stinate<br />
stingerii incendiilor, a surselor <strong>de</strong> alimentare cu apă ;<br />
• amenajarea unor surse <strong>de</strong> alimentare cu apă pentru autospecialele <strong>de</strong><br />
intervenţie la incendiu prin construirea <strong>de</strong> baraje <strong>şi</strong> rampe în zone accesibile ;<br />
• asigurarea din timp a forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor necesare intervenţiei <strong>şi</strong> a unui<br />
sistem operativ <strong>de</strong> mobilizare ;<br />
• limitarea accesului persoanelor neautorizate în zonele împădurite prin<br />
montarea <strong>de</strong> bariere, executarea <strong>de</strong> şanţuri, etc;<br />
• amenajarea <strong>şi</strong> marcarea locurilor <strong>de</strong> popas pentru turişti ,a spaţiilor <strong>de</strong> parcare a<br />
autovehiculelor <strong>şi</strong> a unor vetre pentru foc din zonele frecventate <strong>de</strong> aceştia ;<br />
• instalarea <strong>de</strong> panouri <strong>de</strong> avertizare, interdicţie ori pentru informarea publică pe<br />
linia apărării împotriva incendiilor a cetăţenilor ;<br />
• asigurarea ocoalelor <strong>şi</strong> cantoanelor silvice cu mijloace <strong>de</strong> primă intervenţie la<br />
incendiu, verificarea <strong>şi</strong> menţinerea acestora în stare <strong>de</strong> utilizare;<br />
În perioada 02 - 09 noiembrie 2011 a avut loc un incendiu la fondul forestier<br />
aparţinând <strong>de</strong> Ocolul Silvic „Valea Vinului” – Direcţia Silvică Bistriţa, cu trei focare<br />
(zona Vârful Căldăru<strong>şi</strong>i, zona Izvorul Comarnicelor <strong>şi</strong> zona Vârful Craiului).<br />
Incendiul a fost provocat <strong>de</strong> un foc în aer liber lăsat nesupravegheat cumulat cu<br />
alţi factori propice propagării <strong>şi</strong> <strong>de</strong>zvoltării acestuia.<br />
Pentru lichidarea incendiului au fost angrenate forţe <strong>de</strong> intervenţie din cadrul:<br />
- Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud;<br />
- Ocolului Silvic „Valea Vinului”;<br />
- Inspectoratului General <strong>de</strong> Aviaţie – un elicopter specializat în stingerea incendiilor;<br />
- Comitetul Local pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă a comunei Parva;<br />
În urma incendiului au fost distruse:<br />
- 25 hectare <strong>de</strong> litieră, resturi <strong>de</strong> exploatare <strong>şi</strong> căzături;<br />
- 12,6 hectare plantaţie <strong>de</strong> ră<strong>şi</strong>noase.<br />
Incendiile în masă<br />
Prin incendiu în masă se înţelege acel incendiu <strong>de</strong> mari proporţii care poate<br />
genera consecinţe negative majore asupra <strong>de</strong>sfăşurării normale a activităţilor socialeconomice,<br />
precum <strong>şi</strong> asupra mediului înconjurător, <strong>şi</strong> care nu poate fi controlat <strong>şi</strong><br />
lichidat numai prin intervenţia serviciilor <strong>de</strong> pompieri constituite conform legii<br />
Parametrii principali <strong>şi</strong> nivelurile minime <strong>de</strong> gravitate*) ce caracterizează<br />
situaţia <strong>de</strong> urgenţă publică generată <strong>de</strong> incendii în masă sunt prezentate în anexa 1 la<br />
H.G. nr. 1088/2000 pentru aprobarea Regulamentului <strong>de</strong> apărare împotriva<br />
incendiilor în masă.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
1. Consecinţe produse sau iminente ale incendiilor în masă:<br />
a) persoane <strong>de</strong>cedate - 20;<br />
b) persoane traumatizate**) - 200;<br />
c) persoane periclitate - 1.000;<br />
d) animale moarte - 50 tone; ameninţate - 250 tone;<br />
e) locuinţe individuale sau apartamente distruse - 100; ameninţate - 500;<br />
f) suprafaţa cvartal <strong>de</strong> locuinţe afectată - mai mare <strong>de</strong> 5 km2; ameninţata - 50 km2;<br />
g) suprafaţa fond forestier afectată - 100 ha; ameninţată - 1.000 ha sau front<br />
continuu <strong>de</strong> propagare a flăcării - 2 km;<br />
h) suprafaţa culturi afectată - 200 ha; ameninţată - 2.000 ha sau front continuu <strong>de</strong><br />
propagare a flăcării - 4 km.<br />
2. Riscul aprin<strong>de</strong>rii sau producerii exploziei unor concentrări (sarcini termice<br />
<strong>de</strong> incendiu) ridicate <strong>de</strong> substanţe sau materiale combustibile periculoase<br />
3. Forte <strong>de</strong> intervenţie concentrate - 200 persoane, din care cel puţin 100<br />
specializate.<br />
______________<br />
*)Când s-a ajuns la unul dintre nivelurile <strong>de</strong> gravitate precizate sau exista pericolul atingerii acestuia se<br />
activează comisia <strong>de</strong> apărare împotriva <strong>de</strong>zastrelor <strong>de</strong> la autoritatea publica locala pe raza căreia s-a produs incendiul in<br />
masa si se pune in aplicare planul <strong>de</strong> apărare specific. Daca posibilităţile acestei comisii pentru gestionarea situaţiei<br />
create sunt <strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>te, se activează comisia ju<strong>de</strong>ţeana <strong>de</strong> apărare împotriva <strong>de</strong>zastrelor.<br />
Comisia centrala pentru incendii in masa se activează când posibilităţile comisiei ju<strong>de</strong>ţene <strong>de</strong> apărare<br />
împotriva <strong>de</strong>zastrelor au fost <strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>te ori exista premisele sa fie <strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>te sau când sunt afectate cel puţin doua ju<strong>de</strong>ţe.<br />
**)Prin persoane traumatizate, in sensul prezentului regulament, se înţelege acele persoane care au suferit un<br />
traumatism fizic sau psihic.<br />
pag._____
c) Avalanşe<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Avalanşele sunt fenomene nedorite, reprezentate <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasarea prin alunecarea<br />
sau curgerea pe pantele munţilor a unor mase <strong>de</strong> zăpada, care antrenează uneori în<br />
mişcare <strong>şi</strong> pietre, stânci, arbuşti etc. Ele sunt temute, datorită faptului uneori fac<br />
victime omeneşti.<br />
În munţii noştri, victimele avalanşelor sunt mai ales turiştii, schiorii <strong>şi</strong><br />
alpiniştii. Ele pot produce însă <strong>şi</strong> <strong>de</strong>zastre, acoperind drumuri <strong>şi</strong> blocând accesul în<br />
unele localităţi.<br />
I. Factorii care contribuie la <strong>de</strong>clanşarea avalanşelor.<br />
Aceştia sunt factori naturali, multipli, fiecare dintre ei având, <strong>de</strong> la caz la caz, o<br />
contribuţie mai mare sau mai mica, cumulându-se progresiv, pana la <strong>de</strong>clanşarea<br />
avalanşei. După cum se va ve<strong>de</strong>a, omul poate da "bobârnacul" final. Aceşti factori,<br />
numiţi <strong>de</strong> unii "condiţii" sau "cauze", pot fi încadraţi în trei grupe mari:<br />
1.1 Relieful: Este cel care reprezintă "patul" pe care se aşterne pătura <strong>de</strong><br />
zăpada. Deplasarea zăpezii, prin alunecare sau rostogolire, pe acest pat, <strong>de</strong>ci ruperea<br />
stabilităţii / a<strong>de</strong>rentei la sol, a echilibrului, <strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>de</strong> zăpada, <strong>de</strong> unele condiţii<br />
meteo, dar bineînţeles <strong>şi</strong> <strong>de</strong> relief.<br />
1.1.1.Inclinarea pantei: Avalanşele se <strong>de</strong>clanşează pe pante cu inclinaţie intre<br />
(aproximativ) 20 <strong>şi</strong> 55 o . Pe pantele cu inclinaţie mai mare, zăpada nu se aşează dar,<br />
după caz, acestea pot fi "maturate" <strong>de</strong> avalanşe venite <strong>de</strong> mai sus (plecarea<br />
"căciulii"<strong>de</strong> pe vârf sau ruperea cornişelor). Pantele mai mici <strong>de</strong> 20 o pot fi <strong>şi</strong> ele<br />
periculoase când sunt continuarea unor pante mai înclinate, sau la baza unor vâlcele /<br />
culoare înclinate. În funcţie <strong>de</strong> forţa unei avalanşe (cantitatea zăpezii, viteza <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>plasare) chiar <strong>şi</strong> zone plate, nu prea apropiate <strong>de</strong> panta respectiva, sau chiar<br />
contrapantele ei pot fi periclitate. Aşadar pe ele nu se <strong>de</strong>clanşează avalanşe, dar pot fi<br />
acoperite sau "maturate" <strong>de</strong> acestea.<br />
Firul văilor înguste, sub forma <strong>de</strong> "V", văile "<strong>de</strong> abrupt" e mai periclitat <strong>de</strong><br />
avalanşele spontane venite <strong>de</strong> pe versant, <strong>de</strong>cât fundul/firul văilor largi, în forma <strong>de</strong><br />
"U". Relieful este însă doar un aspect al problemei.<br />
1.1.2 Morfologia suprafeţei solului. Pantele lungi, plane, convexe sau<br />
concave, sunt mai periculoase ca cele în trepte. Plăcile stâncoase <strong>şi</strong> feţele înierbate<br />
sunt mai favorabile avalanşelor. Chiar <strong>şi</strong> o pătura <strong>de</strong> ienupăr pitic, afiniş, smirdar etc.<br />
poate <strong>de</strong>veni un pat propice glisării zăpezii. Pantele cu copaci, jnepenişuri, tufişuri,<br />
blocuri <strong>de</strong> stanca, <strong>de</strong>nivelări, sunt mai puţin periculoase, "reţinând" zăpada. Dar<br />
uneori ele sunt acoperite, "netezite" <strong>de</strong> zăpada mai veche, care poate <strong>de</strong>veni ea însă<strong>şi</strong><br />
(vom ve<strong>de</strong>a când <strong>şi</strong> cum) un pat <strong>de</strong> avalanşa pentru noul strat <strong>de</strong> zăpada.<br />
1.2 Zăpada: Este <strong>de</strong>sigur principala condiţie pentru <strong>de</strong>clanşarea avalanşelor.<br />
1.2.1. Grosimea stratului: Se consi<strong>de</strong>ră că, în medie, grosimea <strong>de</strong> peste 30 <strong>de</strong><br />
cm este periculoasa pentru montaniarzi. Depunerile uniforme (ninsori calme) permit<br />
o corecta apreciere a straturilor pe o secţiune realizata în acest scop, cum vom arăta,<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
pe când ninsorile cu vânt produc <strong>de</strong>puneri neuniforme, extrem <strong>de</strong> periculoase.<br />
Acestea din urma produc cele mai multe victime.<br />
1.2.2 Densitatea: Pe lângă grosimea stratului, contează mult <strong>şi</strong> <strong>de</strong>nsitatea, căci<br />
variaţia ei e foarte mare: 1 metru cub <strong>de</strong> zăpada "pulver" are sub 50 kg, în schimb 1<br />
metru cub <strong>de</strong> gheata are peste 900 kg. Prin urmare, un strat <strong>de</strong> zăpada "fin"<br />
echivalează ca <strong>şi</strong> masa cu un strat <strong>de</strong> "pulver" <strong>de</strong> peste 10 ori mai gros!<br />
1.2.3. Structura microscopică (forma cristalelor, procentul <strong>de</strong> apa în stare<br />
lichida <strong>şi</strong> gazoasă, variaţia lor în cadrul acelea<strong>şi</strong> pături <strong>de</strong> zăpadă) are rol <strong>de</strong>terminant.<br />
Ea variază în funcţie <strong>de</strong> condiţiile meteo din timpul ninsorii <strong>şi</strong> în plus suferă<br />
transformări importante în timp. Periculoase sunt ninsorile abun<strong>de</strong>nte cu zăpada<br />
uscata ("pulver"), când stratul nou nu s-a tasat <strong>şi</strong> nu s-a "sudat" <strong>de</strong> baza. Periculoasă e<br />
zăpada uscată granuloasa, apăruta prin transformarea în timp, în anumite condiţii, a<br />
celei "pulver". Uneori însă, mai ales primăvara, ninge direct cu zăpada "uscata"<br />
granuloasa. La ninsorile cu zăpada umedă, grea, căzute pe o suprafaţă îngheţata,<br />
zăpada proaspăta se solidarizează cu aceasta. Căzuta însă pe o suprafaţa cu solul<br />
neîngheţat, umed, <strong>de</strong><strong>şi</strong> rămâne compacta, zăpada proaspăta nu a<strong>de</strong>ra, riscând "sa<br />
plece". Periculoasa e <strong>şi</strong> zăpada <strong>de</strong>venita umeda, grea, prin încălzirea brusca a vremii.<br />
1.3 Condiţiile meteo: Ele influenţează structura intima a zăpezii, a fiecărui<br />
strat, relaţia dintre straturi <strong>şi</strong> a<strong>de</strong>ziunea zăpada-sol.<br />
1.3.1. Temperatura. Frigul sub 0 o C nu permite realizarea unei coeziuni intre<br />
fulgii <strong>de</strong> zăpada (cristale) <strong>şi</strong> nici cu stratul anterior sau cu solul. Zăpada e "uscată",<br />
"prăfoasa" sau "pudroasă",("Pulverschnee" în germana, "neige poudreuse" în<br />
franceza, "pow<strong>de</strong>r snow" în engleza, dar nu "prafuita", cum gre<strong>şi</strong>t au tradus-o unii,<br />
caci nu e murdărita cu praf!). E caracteristica avalanşelor "tip pulver" din plină iarnă.<br />
Încălzirea vremii, când se produce mo<strong>de</strong>rat, progresiv, favorizează tasarea stratului<br />
nou <strong>de</strong> zăpada <strong>şi</strong> mărirea coeziunii interne a lui (dintre cristale) precum <strong>şi</strong> "sudarea"<br />
cu stratul mai vechi, reducându-se riscul <strong>de</strong> avalanşa pe interfetze. Când încălzirea se<br />
produce brusc <strong>şi</strong> puternic, cu vânt, front cald ("foehn","chinook") sau cu ploaie,<br />
zăpada se înmoaie, <strong>de</strong>vine apoasa, "grea", putând uşor aluneca pe straturile mai vechi<br />
sau pe "pat" (stanca, iarba). Aceasta este <strong>şi</strong> cauza avalanşelor "<strong>de</strong> primăvara" din<br />
zilele însorite, când montaniarzii cu experienţa pot aprecia pericolul în funcţie <strong>de</strong><br />
insolaţia pantei (ora, orientarea fata <strong>de</strong> soare<br />
1.3.2 Vântul - asociat ninsorii - produce <strong>de</strong>puneri inegale, dar <strong>de</strong>seori continua<br />
transportul zăpezii <strong>de</strong> la suprafaţa <strong>şi</strong> după oprirea ninsorii. Vâlcelele, culoarele, vor fi<br />
umplute cu zăpada, iar crestele / muchiile vor rămâne <strong>de</strong> obicei libere sau doar cu<br />
stratul vechi. în plus, vântul <strong>de</strong>pune zăpada <strong>şi</strong> în alte locuri <strong>de</strong>cât adânciturile<br />
reliefului, sub forma <strong>de</strong> "placi <strong>de</strong> vânt" (germ. "Windbrett"; fr. "plaque a vent", en:<br />
"wind slab"). Acumularea <strong>de</strong> zăpada astfel adusa <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitata în vâlcele sau sub<br />
forma <strong>de</strong> placi <strong>de</strong> vânt este foarte periculoasa (vom reveni), fiind <strong>de</strong> obicei mai<br />
instabila <strong>de</strong>cât cea <strong>de</strong>pusa obişnuit, prin ninsoare liniştita <strong>şi</strong> <strong>de</strong> asemenea fiind mai<br />
greu <strong>de</strong> recunoscut.<br />
Vântul acţionează <strong>şi</strong> prin faptul ca formează cornişe pe creste care, prin rupere,<br />
pot <strong>de</strong>clanşa avalanşe, prin "spargerea" plăcii <strong>de</strong> vânt <strong>de</strong> sub cornişa.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
II. Mecanismul <strong>de</strong> <strong>de</strong>clanşare a avalanşelor.<br />
Stratul <strong>de</strong> zăpadă a<strong>de</strong>ră la sol sau la stratul <strong>de</strong>pus anterior mai mult sau mai<br />
puţin, în funcţie <strong>de</strong> factorii <strong>de</strong>scri<strong>şi</strong> anterior. Consolidarea dintre stratul nou <strong>şi</strong> cel<br />
vechi se produce lent, în 2-3 zile sau chiar mai multe, reducând progresiv riscul <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>clanşare spontana, care este foarte mare imediat după ninsoare. Dar riscul nu<br />
dispare <strong>de</strong> tot! A<strong>de</strong>renţa menţine pătura <strong>de</strong> zăpadă; greutatea (mai exact componenţa<br />
paralela cu panta a greutăţii zăpezii) tin<strong>de</strong> sa învingă a<strong>de</strong>renta la sol sau coeziunea<br />
dintre straturi. Avalanşa se <strong>de</strong>clanşează când se rupe echilibrul forţelor. Aceasta se<br />
poate produce prin doua mecanisme:<br />
a. Scă<strong>de</strong>rea a<strong>de</strong>rentei (= forţa <strong>de</strong> frecare, intr-o mo<strong>de</strong>lare mecanica a cazului)<br />
Are loc prin metamorfoza <strong>de</strong>structiva, apariţie <strong>de</strong> cristale granuloase ("zahar") sau<br />
prin creşterea temperaturii (topire), care diminuează forţa <strong>de</strong> atracţie/contact intre<br />
cristale.<br />
b. Creşterea greutăţii masei <strong>de</strong> zăpada dincolo <strong>de</strong> limita în care o poate<br />
compensa a<strong>de</strong>renta. Creşterea greutăţii poate fi o creşterea propriu-zisa <strong>de</strong> greutate a<br />
stratului <strong>de</strong> zăpada (<strong>de</strong> regula prin noi <strong>de</strong>puneri), când se auto<strong>de</strong>clanşează (avalanşe<br />
spontane). Sau prin adăugarea altor forte (cauzate <strong>de</strong> că<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> cornişe, trecerea unor<br />
turişti, schiori, capre negre, strigate, zgomote, explozii, vânt puternic etc.) - când<br />
pornesc avalanşe provocate.<br />
Locul/planul <strong>de</strong> alunecare nu e întot<strong>de</strong>auna o interfaţa dintre straturi, ci uneori<br />
poate fi chiar în interiorul unui strat <strong>de</strong>venit fragil. De asemenea, nu întot<strong>de</strong>auna<br />
fractura păturii <strong>de</strong> zăpada se produce la locul <strong>de</strong> trecere a turiştilor, schiorilor. Se<br />
poate produce <strong>şi</strong> la distanta, dar nu mare, zeci <strong>de</strong> metri, în zone un<strong>de</strong> intervine <strong>şi</strong><br />
"patul" avalanşei (<strong>de</strong> ex. la racord al pantelor, mai ales în zonele convexe).<br />
Greutatea suplimentara reprezentata <strong>de</strong> oameni măreşte tensiunile interne, "stresul"<br />
din pătura <strong>de</strong> zăpada data <strong>de</strong> metamorfoza interna, stratul superficial acţionând ca un<br />
resort.<br />
Pe pantele cu inclinaţie mare - în jur <strong>de</strong> 45 gra<strong>de</strong> - auto<strong>de</strong>clanşarea se produce<br />
la cantitatea mai mici <strong>de</strong> zăpada <strong>şi</strong> prin urmare se "<strong>de</strong>scărca" mai <strong>de</strong>s. Pe pantele mai<br />
line e necesara o cantitate mai mare pentru a rupe echilibrul, dar potenţialul<br />
distructiv este mai mare din cauza energiei potenţiale mai mari.<br />
Avalanşa pornita, evoluează nu numai în funcţie <strong>de</strong> înclinarea pantei <strong>şi</strong> masa <strong>de</strong><br />
zăpada, ci <strong>şi</strong> <strong>de</strong> morfologia pantei, <strong>de</strong> tipul zăpezii <strong>şi</strong> <strong>de</strong> mulţi alţi factori. Evoluţia<br />
<strong>de</strong>pin<strong>de</strong> <strong>şi</strong> <strong>de</strong> procesele interne ce se petrec în masa <strong>de</strong> zăpada în alunecare.<br />
Cristalele <strong>de</strong> zăpada se modifica, <strong>de</strong>venind în majoritatea tipurilor <strong>de</strong> avalanşe o<br />
pudra fina, cu forţa <strong>de</strong> frecare redusa intre particule <strong>şi</strong> <strong>de</strong>ci cu o mare "fluiditate", ce<br />
duce la o mare viteza <strong>de</strong> curgere a avalanşei. Dar <strong>de</strong>talii <strong>de</strong>spre fiecare tip <strong>de</strong><br />
avalanşa afla intr-un capitol viitor.<br />
De reţinut 3 situaţii când pericolul <strong>de</strong> avalanşe e maxim:<br />
1. După ninsori recente în cantitate mare<br />
2. După încălzirea brusca a vremii<br />
3. După ninsori mici, dar cu vânt!<br />
În situaţiile 1 <strong>şi</strong> 2 curg avalanşe spontane, dar <strong>de</strong>sigur ca e foarte uşor <strong>de</strong> a fi<br />
produse <strong>de</strong> impru<strong>de</strong>nţi, căci raportul greutate-a<strong>de</strong>renta e la limita echilibrului.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Aceste doua situaţii sunt în general cunoscute <strong>de</strong> către montaniarzi <strong>şi</strong> evitate, căci<br />
sunt mai uşor <strong>de</strong> recunoscut.<br />
Despre prima situaţie, se spune ca: "Pericolul avalanşelor persista cat timp<br />
crengile copacilor sunt încărcate"<br />
In a doua situaţie, când în satele <strong>de</strong> munte curg stre<strong>şi</strong>nile, în munţi curg<br />
avalanşele <strong>de</strong> primăvara.<br />
In situaţia a 3-a, se produc foarte rar avalanşe spontane, dar se produc cele<br />
provocate <strong>şi</strong> care fac cele mai multe victime.<br />
III. Comportarea celui prins în avalanşă<br />
Dacă, în ciuda masurilor preventive, am fost prin<strong>şi</strong> intr-o avalanşa, şansele <strong>de</strong><br />
supravieţuire <strong>de</strong>pind semnificativ <strong>şi</strong> <strong>de</strong> atitudinea noastră. Evenimentele se<br />
<strong>de</strong>sfăşoară foarte rapid, dar cei cu experienţa <strong>şi</strong> sânge rece pot însă acţiona lucid,<br />
fără a se lasă paralizaţi <strong>de</strong> spaima.<br />
1.1 Atitudinea în momentul <strong>de</strong>clanşării / surprin<strong>de</strong>rii <strong>de</strong> către avalanşă <strong>şi</strong><br />
a curgerii ei<br />
Se trage <strong>de</strong> mânerul care <strong>de</strong>clanşează umplerea cu aer a Balonului ABS sau a<br />
balonului Hol<strong>de</strong>r - daca le avem.<br />
Ne <strong>de</strong>barasam imediat <strong>de</strong> rucsac, bete, piolet.<br />
Se "<strong>de</strong>scalţă" rapid schiurile, cu excepţia cazurilor când speram intr-o ie<strong>şi</strong>re<br />
rapida cu ele spre lateral. Posibila este aceasta fuga, când avalanşa e spontana, vine <strong>de</strong><br />
sus, mai ales daca e umeda, care ştim ca e mai lenta. Daca am <strong>de</strong>clanşat-o noi, sunt<br />
mici şansele <strong>de</strong> a ne menţine la suprafaţa ei în poziţie verticala pe schiuri <strong>şi</strong> <strong>de</strong> a ie<strong>şi</strong> "la<br />
mal".<br />
În timp ce avalanşa curge, se recomanda mişcări energice <strong>de</strong> înot, pentru a ne<br />
menţine la suprafaţa zăpezii.<br />
1.2 Atitudinea în <strong>şi</strong> după momentul opririi avalanşei<br />
Când avalanşa se opreşte, dacă suntem sub zăpada, ne ghemuim pentru ca din<br />
aceasta poziţie - numai din aceasta spun specialiştii ca e posibil - sa facem o <strong>de</strong>tenta<br />
brusca pentru a crea cu braţele un spaţiu cat mai mare <strong>de</strong> rezerva <strong>de</strong> aer în jurul<br />
capului ca să respire prin el.<br />
Antrenarea în avalanşa perturbă simţurile prin factori mecanici (rostogolirea),<br />
psihologici (stresul) etc., încât unii nu-<strong>şi</strong> dau seama în ce poziţie sunt <strong>şi</strong> un<strong>de</strong> e<br />
"susul" <strong>şi</strong> "josul". Ca să aflam încotro e "suprafaţa", unii autori recomandă să<br />
scuipăm sau chiar să urinăm.<br />
Zăpada e <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> fonoizolantă. Dar gradul în care "absoarbe sunetele" e<br />
diferit <strong>şi</strong> merită să încercăm a ne face auziţi <strong>de</strong> salvatori. Pentru aceasta ni se<br />
recomandă să strigam scurt <strong>şi</strong> pe ton înalt sau - daca putem - să utilizam un fluier!<br />
IV. Consecinţele antrenării în / acoperirii <strong>de</strong> către avalanşă<br />
A fi târât/acoperit <strong>de</strong> o avalanşă este <strong>de</strong> regulă un acci<strong>de</strong>nt foarte grav,<br />
<strong>de</strong>oarece în acest tip <strong>de</strong> eveniment procentul <strong>de</strong> morţi este foarte mare.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
1 Şanse <strong>de</strong> supravieţuire în avalanşă <strong>şi</strong> factorii care o <strong>de</strong>termină<br />
Din cei antrenaţi în avalanşă, o parte sunt îngropaţi. (se consi<strong>de</strong>ră<br />
îngropaţi/acoperiţi, cei care au capul sub zăpadă!) Pentru ei, şansele <strong>de</strong> supravieţuire<br />
- daca nu au murit prin traumatisme - <strong>de</strong>pind <strong>de</strong> mai mulţi factori: - rapiditatea<br />
<strong>de</strong>gajării - profunzimea acoperirii-calitatea zăpezii acoperitoare <strong>şi</strong> punga <strong>de</strong> aer<br />
păstrata-alţi factori<br />
1.1 Timpul scurs<br />
O statistică elveţiană (1950-1974) indică 250 <strong>de</strong> <strong>de</strong>gajaţi vii din 481, una<br />
franceză (1971- 1980) ne indică 202 <strong>de</strong>gajaţi vii din 409 acoperiţi <strong>de</strong> avalanşa.<br />
Probabilitatea <strong>de</strong> supravieţuire <strong>de</strong>screşte rapid cu trecerea timpului. Afirmaţia se<br />
refera la cei care în momentul opririi avalanşei nu sunt <strong>de</strong>ja morţi prin traumatisme.<br />
La fiecare oră, şansele se reduc cu 50%. în momentul opririi avalanşei, marea<br />
majoritate a celor acoperiţi sunt vii. O statistica franceza arata ca, din cei <strong>de</strong>gajaţi în<br />
primele minute, au fost sco<strong>şi</strong> vii 9 din 10. După o jumătate <strong>de</strong> ora şansele scad la<br />
50%, iar după 4 ore din cei <strong>de</strong>zgropaţi mai trăiesc numai 5 - 10 %.<br />
O statistică franceză arată că 71% (112 din 156) dintre cei vii, au fost găsiţi <strong>de</strong><br />
coechipieri/martori ai avalanşei, <strong>şi</strong> abia 13% (20 din 156) prin "ajutor extern". Asta<br />
arata importanta catarii imediate dar <strong>şi</strong> rolul spaţierii intre coechipieri în zonele<br />
periculoase <strong>şi</strong> al dotării fiecăruia cu cele necesare catarii/<strong>de</strong>gajării, pentru a interveni<br />
rapid.<br />
1.2 Profunzimea acoperirii<br />
Mai mult <strong>de</strong> jumătate (56% după o statistica franceza) din cei îngropaţi au fost<br />
găsiţi la mai puţin <strong>de</strong> 1 m sub zăpada (33% sub 50 cm!) 1/3 din cei îngropaţi erau la<br />
adâncime mai mare <strong>de</strong> 1,50 m <strong>şi</strong> doar 18% la mai mult <strong>de</strong> 2 m.<br />
Profunzimea influenţează şansele <strong>de</strong> supravieţuire: Din cei acoperiţi <strong>de</strong> mai<br />
puţin <strong>de</strong> 1 m <strong>de</strong> zăpada, 75 erau încă vii la o ora după acci<strong>de</strong>nt, ceea ce arata<br />
importanta acţiunii rapi<strong>de</strong> <strong>de</strong> căutare - <strong>de</strong>gajare <strong>de</strong> câtre cei scăpaţi teferi din<br />
avalanşa sau rama<strong>şi</strong> în afara ei (rolul spaţierii!).<br />
1.3 Calitatea zăpezii acoperitoare<br />
Zăpada conţine mai mult sau mai puţin aer (si este mai mult sau mai puţin<br />
permeabila pentru aerul <strong>de</strong> <strong>de</strong>asupra) în funcţie <strong>de</strong> structura ei (cristale, granule,<br />
etc.) <strong>şi</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>nsitate. Zăpada pudroasă <strong>şi</strong> cea granuloasa e mai bogata în aer <strong>şi</strong> mai<br />
permeabila <strong>de</strong>cât cea umeda, grea, care se <strong>şi</strong> "betonează" rapid după oprire, astfel ca<br />
cea "uşoara" duce mult mai lent la asfixie.<br />
1.4 Pungă <strong>de</strong> aer păstrată <strong>de</strong> cel în cauza în momentul opririi avalanşei<br />
permite <strong>de</strong>sigur "împingerea" mai <strong>de</strong>parte în timp a momentului asfixiei lente<br />
posibile (chiar daca zăpada e puţin permeabila pentru aer) si, în plus, ii cresc şansele<br />
<strong>de</strong> a se <strong>de</strong>gaja singur sau <strong>de</strong> a fi găsit viu.<br />
1.5 Alţi factori: îmbrăcămintea, încălţămintea (dacă sunt uscate, riscul <strong>de</strong> a<br />
muri prin hipotermie e mai mic), starea <strong>de</strong> sănătate, antrenamentul fizic <strong>şi</strong> psihic,<br />
starea <strong>de</strong> conştienta sau inconştienta în momentul opririi avalanşei, rapiditatea<br />
transportului la spital (nu toţi cei <strong>de</strong>zgropaţi vii sunt salvaţi!) etc.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
2 Cauzele <strong>de</strong>cesului în avalanşă<br />
Este a<strong>de</strong>vărat ca "lipsă <strong>de</strong> aer" este cauza cea mai frecventă, dar nu este<br />
singura, cum cred mulţi din cei neavizaţi.<br />
2.1 Traumatismele Se produc prin mai multe mecanisme.<br />
Traumatisme mecanice. Avalanşa poate lovi victima <strong>de</strong> stânci, <strong>de</strong> copaci etc.<br />
De asemenea, în avalanşele cu placi <strong>de</strong> zăpada îngheţata, acestea pot produce<br />
traumatisme mortale. –<br />
Barotraume. <strong>şi</strong> în lipsa lovirii cu / <strong>de</strong> corpuri dure, pot apărea traume grave,<br />
prin presiune. În funcţie <strong>de</strong> configuraţia terenului, unele avalanşe se <strong>de</strong>sfac <strong>şi</strong> se<br />
opresc sub forma <strong>de</strong> evantai, dar în cele care sunt "strânse" intre doi versanţi<br />
apropiaţi, ca intr-un gat <strong>de</strong> pâlnie, apare o presiune imensa, ce poate fi mortala.<br />
Avalanşele "ume<strong>de</strong>" pot provoca traume grave fără a fi "strânse" <strong>de</strong><br />
configuraţia terenului, prin greutatea mare a maselor <strong>de</strong> zăpada, ce au astfel o mare<br />
forţa <strong>de</strong> izbire/presiune chiar <strong>şi</strong> la viteza mica. Chiar oprite pe loc, avalanşele cu<br />
zăpada uda, grea, pot "zdrobi" victimele îngropate, prin greutatea zăpezii ce le<br />
acoperă (aproape 1 tona / metru cub la zăpada umeda tasata!).Si avalanşele cu<br />
zăpada uscata pudroasă ("cu nor") pot produce barotraume, prin "efectul <strong>de</strong> suflu",<br />
putând provoca leziuni dinspre exterior, dar <strong>şi</strong> dinspre interiorul organismului<br />
("explozia plămânilor").<br />
2.2 Asfixia imediată - se poate produce prin mai multe mecanisme.<br />
- Poate apărea obstrucţia cailor respiratorii superioare cu zăpada sau conţinut<br />
gastric (mulţi din cei luaţi <strong>de</strong> avalanşa vomează).<br />
- Avalanşele "grele" pot <strong>şi</strong> ele produce asfixie imediata prin compresia<br />
toracelui <strong>şi</strong> / sau abdomenului, împiedicând mişcările respiratorii <strong>şi</strong> amorsând alte<br />
reacţii nedorite în organism. - Asfixia imediată pot produce <strong>şi</strong> avalanşele pudrase cu<br />
nor. "Aerosolii" (microparticule <strong>de</strong> zăpada) inspiraţi pot produce fie o blocare a<br />
muscarilor respiratorii (oprirea respiraţiei) prin bronhospasm reflex, fie un fel <strong>de</strong><br />
înec la nivelul alveolelor pulmonare.<br />
2.3. Asfixia lentă - este cea mai frecventă cauza <strong>de</strong> <strong>de</strong>ces în avalanşe, prin<br />
insuficienţa oxigenului din aerul inspirat, care nu se reîmprospătează suficient <strong>şi</strong><br />
<strong>de</strong>ci se viciază treptat, în funcţie <strong>de</strong> rata <strong>de</strong> consum <strong>şi</strong> mai ales <strong>şi</strong> <strong>de</strong> factorii anterior<br />
amintiţi (distanţa faţă <strong>de</strong> suprafaţa, "pungă <strong>de</strong> aer" creată la oprire, conţinutul <strong>de</strong> aer<br />
al zăpezii, permeabilitatea stratului <strong>de</strong> zăpada acoperitor etc.).<br />
2.4 Hipotermia. Moartea celui îngropat <strong>de</strong> avalanşa se produce rar prin acest<br />
mecanism. Apare la cei ce nu sunt grav afectaţi <strong>de</strong> celelalte mecanisme (asfixie,<br />
traumatisme) dar nu sunt <strong>de</strong>gajaţi rapid, mai ales daca au îmbrăcămintea <strong>de</strong> pe piele<br />
umeda. Zăpada izolează <strong>de</strong> frig iar cei în cauza sunt <strong>de</strong> obicei bine echipaţi. Aşa că<br />
putini ajung sa moară în acest fel (în apa rece, hipotermia se produce mult mai<br />
rapid!)<br />
Hipotermia în avalanşa se produce lent. Se reduc funcţiile vitale, nevoile<br />
organismului în oxigen <strong>şi</strong> energie similar cu... hibernarea. Aceasta este explicaţia<br />
oferita <strong>de</strong> mulţi medici <strong>şi</strong> pentru rezistenta incredibil <strong>de</strong> lunga a multor victime la<br />
lipsa <strong>de</strong> aer/oxigen din zăpada avalanşei. Dar e nevoie <strong>de</strong> atenţie după <strong>de</strong>gajarea<br />
acestor victime din zăpada protectoare <strong>de</strong> frig: în funcţie <strong>de</strong> temperatura atmosferica<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
<strong>şi</strong> <strong>de</strong> vânt, viteza <strong>de</strong> scă<strong>de</strong>re a temperaturii corporale ajunse la 6-9 gra<strong>de</strong>/ora <strong>şi</strong> era/<br />
poate fi cauza unor <strong>de</strong>cese post salvare din avalanşa, alături <strong>de</strong> alte cauze: sindromul<br />
<strong>de</strong> strivire (rinichi blocaţi).<br />
2.5 Şocul psihic. Conştientizarea perspectivei iminente a morţii în momentul<br />
antrenării <strong>de</strong> către o avalanşă poate produce o reacţie psihica atât <strong>de</strong> puternica încât<br />
se ajunge la <strong>de</strong>ces. Este însă o cauza foarte rara <strong>de</strong> moarte în avalanşa (2%).<br />
V. Măsuri <strong>de</strong> prevenire a avalanşelor<br />
În domeniul avalanşelor, ca <strong>şi</strong> în medicină, e mult mai eficient a preveni <strong>de</strong>cât<br />
a trata. În munţii noştri, avalanşele nu iau cel mai mare tribut <strong>de</strong> vieţi omeneşti.<br />
Măsuri <strong>de</strong> prevenire:<br />
- stabilirea cât mai exactă a zonelor periculoase;<br />
- interzicerea construcţiilor <strong>şi</strong> activităţilor în zonele expuse;<br />
- conştientizarea riscurilor avalanşelor;<br />
Măsuri speciale <strong>de</strong> protecţie a unor căi <strong>de</strong> comunicaţii <strong>şi</strong> a construcţiilor în<br />
zone cu grad înalt <strong>de</strong> risc:<br />
Masuri temporare <strong>de</strong> protecţie:<br />
- reglementări (interdicţii <strong>de</strong> acces <strong>şi</strong> circulaţie, evacuare când exista risc iminent);<br />
- <strong>de</strong>clanşări artificiale a avalanşelor, cu meto<strong>de</strong> specializate, <strong>de</strong> obicei cu mijloace<br />
explozive (tir <strong>de</strong> artilerie militară sau cu lansatoare speciale, lansare <strong>de</strong> explozibil<br />
din elicopter, din teleferice speciale sau cu săniuţe speciale etc.)<br />
Măsuri permanente <strong>de</strong> protecţie:<br />
Apărare pasivă prin: lucrări genistice <strong>de</strong> <strong>de</strong>viere, frânare sau oprire a<br />
avalanşelor:<br />
- <strong>de</strong>viere - copertine - care <strong>de</strong>viază avalanşele pe <strong>de</strong>asupra şoselelor sau liniilor<br />
ferate; - etrave (ziduri) <strong>de</strong> <strong>de</strong>viere intr-o parte sau bilateral;<br />
- frânare - colţi din beton armat (borne) <strong>de</strong> 5-6 m., pentru a disipa, pentru a<br />
"uci<strong>de</strong>" avalanşa;<br />
- oprire - ziduri, unul sau în serie - perpendiculare pe direcţia avalanşei.<br />
Uneori sunt colmatate <strong>de</strong> zăpada ninsă în cantităţi mari <strong>şi</strong> avalanşele pot trece<br />
peste ele.<br />
Apărarea activă: - constă în măsuri <strong>de</strong> fixare a zăpezii în zona "<strong>de</strong> plecare",<br />
prin modificarea terenului: drenaje, mici ziduri, parapete, îmbinate cu împădurire<br />
eficienta <strong>şi</strong> ecologică.<br />
Acţiunile preventive <strong>şi</strong> <strong>de</strong> intervenţie sunt asigurate <strong>de</strong> către Serviciul<br />
Salvamont din cadrul Consiliului Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-Năsăud.<br />
În anul 2010 <strong>şi</strong> anul 2011 nu au fost semnalate avalanşe care să producă<br />
victime sau să producă pagube materiale.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
d) FENOMENE DISTRUCTIVE DE ORIGINE GEOLOGICĂ<br />
d. 1.) Cutremure <strong>de</strong> pământ<br />
Caracteristica generalã a cutremurelor din România, este aceea cã, în general,<br />
sunt cutremure <strong>de</strong> adâncime medie, cel mai a<strong>de</strong>sea cu epicentrul în zona <strong>de</strong> curburã a<br />
Carpaţilor, la confluenţa plãcii geologice est-europene <strong>şi</strong> respectiv a stratului subgeologic<br />
Moerian <strong>şi</strong> Inter-Alpin.<br />
Profunzimea medie a epicentrelor se situeazã la 100-150 km adîncime, cu<br />
magnitudinea <strong>de</strong> pânã la M = 7 pe scara Richter, intensitãţi <strong>de</strong> pânã la VII - VIII pe<br />
scara M.S.K. (Medve<strong>de</strong>v - Spoheuer - Karnik).<br />
Datele statistice aratã cã periodicitatea cutremurelor <strong>de</strong> mare amploare în<br />
Vrancea, este <strong>de</strong> circa 100 <strong>de</strong> ani, cu circa 3 perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong> activitate seismicã intensã.<br />
Ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud este situat într-o zonă muntoasă <strong>şi</strong> <strong>de</strong>presionară care<br />
nu este supusă fenomenului seismic. De acea analizăm cutremurul ca un <strong>de</strong>zastru cu<br />
caracter general <strong>şi</strong> nu specific ju<strong>de</strong>ţului nostru. Ju<strong>de</strong>ţul nostru este situat în zona <strong>de</strong><br />
intensitate <strong>de</strong> gradul VI- pe scara MERCALII.<br />
Grad<br />
Richter Mercalli<br />
CARACTERISTICI ALE SCÃRILOR DE INTENSITATE<br />
Efecte aproximative la suprafaţa terenului<br />
Raza <strong>de</strong><br />
propagare<br />
Energie<br />
eliberatã<br />
(ergi)<br />
1 2 3 4 5<br />
I<br />
Cutremure imperceptibile, înregistrate numai <strong>de</strong><br />
seismografe<br />
10<br />
2-3<br />
13 -<br />
10 14<br />
II<br />
Cutremure foarte slabe, simţite <strong>de</strong> oameni foarte<br />
sensibili, în stare <strong>de</strong> repaus sau locuind la etajele<br />
superioare ale clãdirilor.<br />
3 - 3,5 III<br />
Cutremure slabe percepute <strong>de</strong> oameni aflaţi în repaus<br />
în interiorul clãdirilor<br />
9,5x10 15<br />
4x10 17<br />
Cutremure mo<strong>de</strong>rate, simţite <strong>de</strong> majoritatea<br />
persoanelor, chiar în mers sau la serviciu. Vibraţiile<br />
3,5 -4 IV<br />
seamãnã cu cele produse <strong>de</strong> trecerea unu vehicul<br />
greu. U<strong>şi</strong>le <strong>şi</strong> geamurile vibreazã, obiectele<br />
suspendate se clatinã uşor, mobila trosneşte. Pot<br />
apare fisuri mici la tencuialã.<br />
Cutremure <strong>de</strong>stul <strong>de</strong> puternice, simţite <strong>de</strong> toate<br />
persoanele din locuinţã <strong>şi</strong> majoritatea din exterior.<br />
30 km<br />
4-4,5 V<br />
Obiectele suspendate oscileazã, cele mici nefixate se<br />
rãstoarnã, u<strong>şi</strong>le <strong>şi</strong> ferestrele <strong>de</strong>schise se închid <strong>şi</strong> se<br />
<strong>de</strong>schid, geamurile vibreazã <strong>şi</strong> se pot sparge. Se<br />
produc mici crãpãturi în tencuialã.<br />
45 km<br />
6x10 17 -<br />
8,8x10 18<br />
Cutremure puternice. Oamenii se trezesc din somn.<br />
Obiectele se rãstoarnã iar cele grele se <strong>de</strong>plaseazã. Se<br />
4,5-5 VI produce panicã, unii oameni pãrãsesc locuinţa.<br />
Degradãri mo<strong>de</strong>rate în elementele nestructurale ale<br />
construcţiilor<br />
80 km<br />
pag._____
5-5,9 VII<br />
6-6,9 VIII<br />
7-7,5 IX<br />
7,5-7,9 X<br />
8 XI<br />
8,1-8,9 XII<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Cutremure foarte puternice. Cad obiecte, clopotele<br />
bisericilor sunã. Panicã, majoritatea oamenilor<br />
părăsesc locuinţa. La clãdirile slab executate se<br />
produc avarii sau distrugeri. Coşurile <strong>de</strong> fum se<br />
dislocã sau se prãbuşesc. La clãdirile proiectate<br />
antiseismic, avarii mo<strong>de</strong>rate.<br />
Cutremure extrem <strong>de</strong> puternice, distrugãtoare.<br />
Mobilierul se <strong>de</strong>plaseazã sau se rãstoarnã.Arborii se<br />
pot rupe. Toate construcţiile sunt avariate. Avarii<br />
majore <strong>şi</strong> distrugeri la clãdirile obişnuite, fãrã<br />
asigurare antiseismicã sau <strong>de</strong>fectuos executate.<br />
Structurile antiseismice suferã avarii mo<strong>de</strong>rate.<br />
Zidurile <strong>de</strong> umpluturã se dãrâmã. Coşurile fabricilor<br />
suferã avarii sau se pot prãbu<strong>şi</strong>. Monumentele se<br />
rãsucesc sau chiar se prãbuşesc. Apele se tulburã. Se<br />
instaleazã panica.<br />
Cutremure <strong>de</strong>zastruoase. Clãdirile cu asigurare<br />
antiseismicã mo<strong>de</strong>ratã - în mare numãr - se dãrâmã<br />
parţial sau se prãbuşesc. Avarii însemnate la<br />
structurile <strong>de</strong> rezistenţã proiectate antiseismic, se<br />
distruge zidãria <strong>de</strong> umpluturã. Ornamentele <strong>şi</strong><br />
acoperişurile se <strong>de</strong>plaseazã <strong>şi</strong> cad. Apar falii <strong>şi</strong> se<br />
produc alunecãri <strong>de</strong> teren. Se pot produce acci<strong>de</strong>nte<br />
tehnologice.<br />
Cutremur pustiitor. Cea mai mare parte a clãdirilor<br />
proiectate antiseismic se prãbuşesc parţial sau în<br />
totalitate ori suferã avarii importante. Zidãria <strong>de</strong><br />
umpluturã este azvârlitã <strong>şi</strong> se produc avarii la<br />
capetele stâlpilor. Stâlpii metalici se înconvoaie.<br />
Şinele <strong>de</strong> cale feratã se <strong>de</strong>formeazã. Degradãri<br />
importante la baraje. Apar falii <strong>şi</strong> alunecãri <strong>de</strong> teren,<br />
se surpã malurile <strong>şi</strong> falezele.<br />
Se distrug majoritatea construcţiilor proiectate<br />
antiseismic (clãdiri, construcţii speciale, construcţii<br />
industriale, drumuri etc.).<br />
Cutremur catastrofal.<br />
Catastrofã seismicã totalã. Modificare radicalã a<br />
structurii scoarţei terestre.<br />
150 km<br />
270 km<br />
350 km<br />
480 km<br />
570 km<br />
700km<br />
9,5x10 18<br />
4x10 20<br />
6x10 20<br />
8,8x10 21<br />
9,5x10 22<br />
4x10 23<br />
6x10 23<br />
8,8x10 24<br />
NOTÃ: Distanţa maximã <strong>de</strong> propagare se asociazã numai pentru cutremurele cu focarul în zona Vrancea <strong>şi</strong><br />
reprezintã distanţa pânã la care apar pagube materiale sau victime umane pe direcţia <strong>de</strong> propagare a seismului.<br />
pag._____
d2) Alunecările <strong>de</strong> teren<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Reprezintă o <strong>de</strong>plasare a rocilor care formează versanţii unor munţi sau <strong>de</strong>aluri,<br />
pantele unor lucrări <strong>de</strong> hidroamelioraţii sau a altor lucrări <strong>de</strong> îmbunătăţiri funciare.<br />
În evaluarea riscului alunecărilor <strong>de</strong> teren se urmăresc următoarele:<br />
caracteristici generale: prezintă mai multe forme <strong>de</strong> manifestare sau pot<br />
apare ca efecte secundare ale altor tipuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>zastre (cutremur, fenomene<br />
meteorologice periculoase, erupţii vulcanice, etc.), fiind consi<strong>de</strong>rat cel mai răspândit<br />
fenomen geologic.<br />
predictibilitate: după frecvenţa <strong>de</strong> apariţie, extin<strong>de</strong>rea fenomenului <strong>şi</strong><br />
consecinţele generate <strong>de</strong> acesta, pot fi estimate zonele <strong>de</strong> risc, prin studiul zonei<br />
geografice.<br />
factori <strong>de</strong> vulnerabilitate: clădiri construite pe versanţii <strong>de</strong>alurilor <strong>şi</strong><br />
munţilor, drumuri <strong>şi</strong> linii <strong>de</strong> comunicaţii în zone muntoase, clădiri cu fundaţii slabe,<br />
conducte aeriene sau îngropate.<br />
efecte: distrugeri materiale, blocarea drumurilor, distrugerea liniilor <strong>de</strong><br />
comunicaţie sau a cursurilor <strong>de</strong> apă, reducerea producţiei agricole sau forestiere;<br />
pier<strong>de</strong>ri umane.<br />
măsuri <strong>de</strong> reducere a riscului: realizarea hărţilor cu zone <strong>de</strong> risc, realizarea<br />
unei legislaţii în domeniu, asigurarea bunurilor <strong>şi</strong> persoanelor.<br />
măsuri <strong>de</strong> pregătire specifice: educarea comunităţii posibil a fi efectuată,<br />
realizarea unui <strong>şi</strong> stem <strong>de</strong> monitorizare, înştiinţare <strong>şi</strong> evacuare.<br />
măsuri post-<strong>de</strong>zastru: căutare-salvare, asistenţă medicală, adăpostirea <strong>de</strong><br />
urgenţă a persoanelor sinistrat.<br />
instrumente <strong>de</strong> evaluare a impactului: echipe <strong>de</strong> experţi.<br />
În ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud alunecările <strong>de</strong> teren se manifestă pe arii restrânse.<br />
Zonele un<strong>de</strong> se manifestă alunecări <strong>de</strong> teren care pun în pericol locuinţe <strong>şi</strong> anexe<br />
gospodăreşti sunt:<br />
- Localitatea Parva – zona „La case”, alunecare <strong>de</strong> teren în activă în prezent dar<br />
care pune în pericol un număr <strong>de</strong> 12 gospodării, o grădiniţă <strong>şi</strong> accesul în localitatea<br />
Parva pe drumul ju<strong>de</strong>ţean;<br />
- Localitatea Feldru, zona „Dealul Cip”, alunecare <strong>de</strong> teren care a afectat un<br />
număr <strong>de</strong> 10 gospodării.<br />
A mai fost afectată <strong>de</strong> alunecări <strong>de</strong> teren infrastructură rutieră pe porţiuni mici,<br />
în special drumuri ju<strong>de</strong>ţene <strong>şi</strong> comunale.<br />
pag._____
Nr. crt.<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
Tipul evenimentului<br />
Alunecări<br />
<strong>de</strong> teren<br />
Alunecări<br />
<strong>de</strong> teren<br />
Inundaţii/<br />
Alunecări<br />
<strong>de</strong> teren<br />
Inundaţii/<br />
Alunecări<br />
<strong>de</strong> teren<br />
Inundaţii/<br />
Alunecări<br />
<strong>de</strong> teren<br />
Inundaţii<br />
Alunecări<br />
<strong>de</strong> teren<br />
Perioada<br />
Localităţi<br />
afectate<br />
29.01.2009 Ilva Mică<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
SINTEZA ALUNECĂRILOR DE TEREN PRODUSE ÎN ANUL 2009<br />
Persoane<br />
afectate<br />
<strong>de</strong>cedaţi<br />
răniţi<br />
evacuaţi<br />
animale moarte<br />
Gospodării<br />
case<br />
anexe<br />
fântâni<br />
obiective social economice<br />
Drumuri afectate<br />
DN DJ DC Străzi<br />
km km km km<br />
17.03.2009 Sîngeorz-Băi 0,5<br />
09-13.04.<br />
2009<br />
11-12.06.<br />
2009<br />
23-27.<br />
06.2009<br />
06.08.2009<br />
Şieuţ 2 1 2<br />
Spermezeu<br />
Ciceu<br />
Mihăeşti<br />
Poiana Ilvei<br />
Leşu<br />
Maieru<br />
Sîngeorz Băi<br />
0,23<br />
1 0,7 1<br />
localităţi fără linii telefonice<br />
Localităţi fără energ. electrică<br />
1 3,5 2,5 9 6<br />
1 3 12<br />
linii aeriene <strong>de</strong> medie tensiune<br />
linii aeriene <strong>de</strong> înaltă tensiune<br />
posturi <strong>de</strong> transformare<br />
linii el. căi ferate<br />
Trasee aeriene telecomunicaţii<br />
Posturi trafo<br />
Construcţii hidrotehnice avariate<br />
Poduri / po<strong>de</strong>ţe<br />
căi ferate<br />
Suprafeţe culturi agricole (ha)<br />
Observaţii<br />
pag.____
Nr. crt.<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
Tipul evenimentului<br />
Alunecare<br />
teren /<br />
inundaţii<br />
Alunecare<br />
teren<br />
Alunecare<br />
teren<br />
Alunecări <strong>de</strong><br />
teren<br />
Perioada<br />
Localităţi afectate<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
SINTEZA ALUNECĂRILOR DE TEREN PRODUSE ÎN ANUL 2010<br />
Persoane<br />
afectate<br />
<strong>de</strong>cedaţi<br />
răniţi<br />
evacuaţi<br />
animale moarte<br />
case<br />
Gospodării<br />
anexe<br />
fântâni<br />
obiective social economice<br />
Drumuri afectate<br />
DN<br />
DJ<br />
DC<br />
Străzi<br />
km km km km<br />
04.01.2010 Feldru 3<br />
07.01.2010 Ilva Mică 1 1<br />
26.01.2010 Nuşeni 2 1<br />
10.04.2010 Nuşeni 1<br />
localităţi fără linii telefonice<br />
Localităţi fără energ. electrică<br />
linii aeriene <strong>de</strong> medie tensiune<br />
linii aeriene <strong>de</strong> înaltă tensiune<br />
posturi <strong>de</strong> transformare<br />
linii el. căi ferate<br />
Trasee aeriene telecomunicaţii<br />
Posturi trafo<br />
Construcţii hidrotehnice avariate<br />
Poduri / po<strong>de</strong>ţe<br />
căi ferate<br />
Suprafeţe culturi agricole (ha)<br />
Observaţii<br />
pag.____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Secţiunea a II-a<br />
ANALIZA RISCURILOR TEHNOLOGICE<br />
Conform H.G.804/2007, sunt stabilite măsurile pentru controlul activităţilor<br />
care prezintă pericole <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte majore în care sunt implicate substanţe<br />
periculoase, în scopul prevenirii acestor categorii <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte <strong>şi</strong> al limitării<br />
consecinţelor lor asupra securităţii <strong>şi</strong> sănătăţii populaţiei, precum <strong>şi</strong> asupra calităţii<br />
mediului.<br />
În baza clasificării, la nivelul Ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud, operatorii<br />
economici care pot provoca acci<strong>de</strong>nte tehnologice sunt prevăzuţi în Tabelul <strong>de</strong> mai<br />
jos:<br />
Ju<strong>de</strong>t<br />
BN<br />
a) Riscuri industriale<br />
Obiectivele SEVESO II din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud<br />
Statut<br />
sevoso<br />
(RM /<br />
rm)<br />
Rm<br />
- la limita<br />
inferioară<br />
cod<br />
ampl<br />
asam.<br />
RO-<br />
001_<br />
BN<br />
<strong>de</strong>numire<br />
amplasam.<br />
SC<br />
PLASTSIST<br />
EM SA<br />
localitate<br />
Crainimăt<br />
DN 15A<br />
Km.54+500<br />
adresa amplasament<br />
strada<br />
nr.<br />
cod postal<br />
latitudine<br />
(grd/min/se<br />
c)<br />
longit.<br />
(grd/min/<br />
sec)<br />
47/03/35 24/25/10<br />
Substanţe nominalizate Substanţe nenominalizate<br />
<strong>de</strong>numire<br />
substanţă<br />
cantitate<br />
prezentă<br />
(kg)<br />
categoria <strong>de</strong><br />
substanţă<br />
Periculoase<br />
pentru<br />
mediu<br />
<strong>de</strong>numire<br />
substanţă<br />
Pentan<br />
domeniu <strong>de</strong> activit.<br />
Fabricarea <strong>de</strong> panouri<br />
termoizolante<br />
fraze <strong>de</strong> risc cantitate prezenta (kg)<br />
R12, R65, R66,<br />
R67, R51/ R53<br />
21,91<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
.b) Riscuri <strong>de</strong> transport <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitare produse periculoase:<br />
Produsele periculoase sau substanţele periculoase ( S.P.) sunt acele produse<br />
chimice care, pe timpul transportului, cu mijloace auto sau pe calea ferată, datorită<br />
unor acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> circulaţie, avarii la mijlocul <strong>de</strong> transport sau ambalaj, reacţii<br />
chimice neprevăzute, nerespectări ale normelor tehnice <strong>de</strong> ambalare <strong>şi</strong> transport sau<br />
altor factori neprevăzuţi, pot conduce la apariţia unor explozii, incendii, emisii <strong>de</strong><br />
gaze, vapori toxici sau răspândiri <strong>de</strong> substanţe periculoase pe sol <strong>şi</strong> în mediul<br />
înconjurător.<br />
Având ca documentaţie <strong>de</strong> lucru “GHIDUL MĂSURILOR DE<br />
URGENŢĂ“ pe timpul transportului mărfurilor periculoase, în eventualitatea<br />
producerii unui acci<strong>de</strong>nt / inci<strong>de</strong>nt conducătorul vehiculului, pentru limitarea<br />
consecinţelor pericolului prezentat <strong>de</strong> acesta, va proceda la evaluarea situaţiei <strong>şi</strong> va<br />
anunţa imediat organele în drept, pentru a se lua măsuri operative <strong>de</strong> intervenţie. De<br />
asemenea, acesta trebuie să i<strong>de</strong>ntifice:<br />
- <strong>de</strong>numirea substanţei sau obiectului periculos, clasa, numărul ONU;<br />
- <strong>de</strong>scrierea proprietăţilor fizice ( cu indicarea culorii, a mirosului, legate <strong>de</strong><br />
aspectul pier<strong>de</strong>rii sau scurgerii );<br />
- natura pericolului prezentat <strong>de</strong> substanţa periculoasă sau obiectul<br />
periculos, efectele acestuia, inclusiv cele asupra mediului;<br />
- echipamentul <strong>de</strong> protecţie;<br />
- măsuri <strong>de</strong> securitate pe care trebuie să le aplice;<br />
- în caz <strong>de</strong> pier<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> produse sau <strong>de</strong>versări uşoare, se menţionează dacă<br />
substanţele transportate reacţionează periculos cu apa;<br />
- măsuri <strong>de</strong> prim ajutor.<br />
Bazându-ne pe datele <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare a operatorilor economici clasificaţi <strong>de</strong> la<br />
Pct. A <strong>şi</strong> a avizelor solicitate <strong>de</strong> beneficiari, privind transportul <strong>de</strong> <strong>de</strong>şeuri<br />
periculoase la nivelul ju<strong>de</strong>ţului au fost i<strong>de</strong>ntificaţi următorii agenţi economici surse<br />
<strong>de</strong> risc CHIMIC <strong>de</strong>ţinători <strong>de</strong> substanţe periculoase:<br />
• SC CRISTIRO SA BISTRIŢA<br />
• SC TERAPLAST GP SA BISTRIŢA<br />
• SC ROMBAT SA BISTRIŢA, Str. Drumul Cetăţii, Nr. 6 producător<br />
<strong>de</strong> acumulatori <strong>şi</strong> generator <strong>de</strong> acumulatori <strong>de</strong>şeu valorificaţi la SC<br />
REBAT SA COPŞA MICĂ Str. Sibiului, Nr. 25, Jud. SIBIU<br />
• SC DANSTEEL GROUP BECLEAN<br />
pag._____
Nr.<br />
crt.<br />
Localitatea Data<br />
1 Dumitra<br />
2 Herina<br />
3<br />
Beclean –<br />
SC Dan<br />
STEEL<br />
Group SA<br />
11.03.<br />
2008<br />
05.06.<br />
2008<br />
12.12.<br />
2011<br />
c) Poluarea apelor<br />
Nr.<br />
crt.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
Tipul <strong>de</strong><br />
acci<strong>de</strong>nt<br />
Acci<strong>de</strong>nt<br />
rutier<br />
Acci<strong>de</strong>nt<br />
rutier<br />
Inci<strong>de</strong>nt <strong>de</strong><br />
mediu<br />
Tipul <strong>de</strong><br />
industrie*<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Evenimente pe linie <strong>de</strong> <strong>de</strong>zastre tehnologice<br />
Tipul <strong>de</strong><br />
activitate<br />
Transport<br />
<strong>de</strong> mărfuri<br />
periculoase<br />
Transport<br />
<strong>de</strong> mărfuri<br />
periculoase<br />
Descărcare<br />
substanţe<br />
periculoase<br />
Substanţă(e)<br />
implicată (e)<br />
Victime<br />
Decedaţi Răniţi/intoxicaţi Evacuaţi<br />
motorină 0 0 0<br />
motorină 0 0 0<br />
Acid<br />
clorhidric<br />
(32%)<br />
0 0 0<br />
PRINCIPALELE SURSE DE POLUARE DIN JUDEŢUL BISTRIŢA-NĂSĂUD<br />
DENUMIRE LOCALIZARE CARACTERIZARE<br />
S.C. “AQUABIS” S.A.<br />
.BISTRIŢA<br />
- Evacuare S.E. I<br />
- Evacuare S.E. II<br />
- Evacuare directă<br />
S.C. “AQUABIS” S.A.<br />
BECLEAN<br />
- Evacuare S.E.<br />
S.C. “AQUABIS” S.A.<br />
NĂSĂUD<br />
- Evacuare S.E.<br />
- Evacuare directă<br />
II.1.24.4./590<br />
II.1.24.4./578<br />
II.1.24.4./576<br />
II.1./1010<br />
II.1./694<br />
II.1./668<br />
Ape uzate orăşeneşti, cu încărcări specifice apelor uzate menajere <strong>şi</strong> industriale<br />
(industria textilă, <strong>de</strong> prelucrare a lemnului, alimentară, industria construcţiilor <strong>de</strong><br />
ma<strong>şi</strong>ni, industria sticlei, a maselor plastice , teracotă,acumulatori, cabluri,electrice).<br />
În cursul anului 2002 au apărut <strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>ri la următorii: suspensii, CBO5, NH4 + , Fe, Pb,<br />
cianuri, zinc, <strong>de</strong>tergenţi, azotiţi, CCO-Cr, azotaţi, substanţe extractibile.<br />
Ape uzate orăşeneşti, cu încărcări specifice apelor uzate menajere <strong>şi</strong> industriale<br />
(“Avicola” Beclean, industria alimentară. În anul 2002 au fost înregistrate <strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>ri la<br />
următorii indicatori: CCO-Cr, CBO5, suspensii, NH4 + , Fe, <strong>de</strong>tergenţi, substanţe<br />
extractibile.<br />
Ape uzate orăşeneşti, cu încărcări specifice apelor uzate menajere <strong>şi</strong> industriale<br />
(industria alimentară, industria maselor plastice). In anul 2002 au fost înregistrate<br />
<strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>ri la următorii indicatori: CCO-Cr, CBO5, NH4 + , substanţe extractibile.<br />
pag._____
Nr.<br />
crt.<br />
1<br />
4.<br />
5.<br />
6.<br />
S.C. “AQUABIS” S.A<br />
SÂNGEORZ-BĂI<br />
- Evacuare S.E.<br />
- Evacuare directă<br />
S.C. “AQUABIS” S.A.<br />
Rodna<br />
S.C. “DAN STEEL” S.A.<br />
BECLEAN - IAZ<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
II.1./390<br />
II.1./391<br />
II.1./260<br />
II.1./1010<br />
Ape uzate orăşeneşti, cu încărcări specifice apelor uzate orăşeneşti. Faţă <strong>de</strong> NTPA-<br />
001/2002 apar <strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>ri la indicatorii: CCO-Cr, NH4 + , <strong>de</strong>tergenţi, substanţe<br />
extractibile.<br />
Ape uzate menajere, cu încărcări specifice acestui tip <strong>de</strong> ape. S-au înregistrat<br />
<strong>de</strong>pă<strong>şi</strong>ri la indicatorii: suspensii, CCO-Cr, CBO5, NH4 + , substanţe extractibile.<br />
Ape uzate industriale (industria metalurgică).<br />
Din anul 2009 a fost închis, este în proces <strong>de</strong> ecologizare<br />
Instituţii publice <strong>şi</strong> Operatori economici <strong>de</strong>ţinători <strong>de</strong> <strong>de</strong>şeuri periculoase pentru om <strong>şi</strong> mediu<br />
Denumirea agentului<br />
economic<br />
SC LUKOIL<br />
DOWNSTREAM SRL<br />
Satu Mare<br />
Depozit Năsăud<br />
Localitate Adresa, telefon<br />
Năsăud<br />
2 SC COMELF SA Bistriţa<br />
3<br />
4<br />
S.C. AQUABIS S.A.<br />
Bistriţa Năsăud<br />
SC ROMBAT SA<br />
Bistriţa<br />
Bistriţa<br />
Str. G. Cosbuc, nr.<br />
219<br />
Tel. 360711<br />
Str. Industriei, nr. 4<br />
Tel 234462<br />
str. Parcului, nr. 1<br />
Tel 214014<br />
Drumul Cetăţii,<br />
nr. 6,<br />
234011, 234010<br />
Persoana<br />
<strong>de</strong> contact<br />
Tanc<br />
Valer<br />
Souca<br />
Nicoleta<br />
Dorina<br />
Chiş<br />
Marin<br />
Lantos<br />
Tipul <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>şeu<br />
periculos<br />
Nămol din<br />
separatorul<br />
<strong>de</strong> produse<br />
petroliere<br />
Reziduuri<br />
petroliere<br />
Deşeuri <strong>de</strong><br />
vopsele si<br />
lacuri<br />
Nămol<br />
chimic<br />
Deşeuri cu<br />
plumb<br />
Acumulatori<br />
uzaţi<br />
Cantitatea Concentraţia<br />
121 kg<br />
526 kg<br />
280 kg<br />
Modul <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>pozitare<br />
Separator<br />
produse<br />
petroliere<br />
Recipient<br />
metalic<br />
Stoc, la sediul<br />
unităţii<br />
5 tone in stoc<br />
Aprox.12<br />
tone<br />
78 tone<br />
In stoc<br />
Se valorifică<br />
la S.C.<br />
REBAT S.A.<br />
Copşa Mică<br />
Obs.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
TIPURI DE POLUANŢI EVACUAŢI ÎN APELE DE SUPRAFAŢĂ<br />
ŞI ÎN APELE SUBTERANE:<br />
- suspensii, substanţe organice, cloruri, sulfaţi, calciu, fier, zinc, mangan, cupru,<br />
plumb, cianuri, amoniu, azotaţi, azotiţi, <strong>de</strong>tergenţi, substanţe extractibile, reziduu fix.<br />
Lucrări hidrotehnice speciale (iazuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare: gestionarea <strong>de</strong>şeurilor etc.)<br />
cu risc asupra calităţii apei. I<strong>de</strong>ntificare. Caracterizare generală.<br />
1. Iazul Valea Glodului are în component mai multe categorii <strong>de</strong> construcţii după<br />
cum urmează:<br />
- Barajul <strong>de</strong> amorsare ce reprezintă principala construcţie.<br />
- Baraj <strong>de</strong> picior aval ce reprezintă un element <strong>de</strong> siguranţa în caz <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nt<br />
hidrotehnic al barajului <strong>de</strong> amorsare.<br />
- Sistem <strong>de</strong> transport <strong>şi</strong> <strong>de</strong> distribuţie a tulburelii, acesta fiind <strong>de</strong>zafectat.<br />
- Instalaţie <strong>de</strong> captare <strong>şi</strong> tranzitare a <strong>de</strong>bitului <strong>de</strong> servitute reprezentată prin son<strong>de</strong><br />
inverse cu <strong>de</strong>buşare în zona aval baraj în canal cu <strong>de</strong>versor triunghiular pentru măsurarea<br />
<strong>de</strong>bitelor evacuate.<br />
- Sistem <strong>de</strong> evacuare a apelor rezultate din ploi <strong>şi</strong> viituri reprezentat prin son<strong>de</strong><br />
inverse <strong>şi</strong> <strong>de</strong>scărcător <strong>de</strong> ape mari cu <strong>de</strong>buşare în aval baraj.<br />
Caracteristicile constructive ale barajului sunt:<br />
• Cota plajei 722,80 m.<br />
• Cota coronamentului 723,60 m.<br />
• Cota finala a coronamentului 740,00 .<br />
• Suprafaţa barajului 3,5 Ha.<br />
• Suprafaţa iazului până la baraj 12,7<br />
• Canal <strong>de</strong> garda versant nordic, 375 m.<br />
• Canal rapid, versant nordic, 350 m<br />
• Canal tranzitare valea Glodului, 350 m<br />
• Pereu <strong>de</strong>scărcare dig principal, versant sudic, 200 m.<br />
• Canal garda versant estic, 300 m<br />
2. Iaz <strong>de</strong> <strong>de</strong>cantare Anieş - aflat în conservare. Iazul este amplasat pe malul<br />
stâng al râului Someşul Mare în loc. Anieş, com. Maieru.<br />
Acumularea este <strong>de</strong> tip lateral, închisă cu un dig perimetral, rezultat din procesul <strong>de</strong><br />
flotaţie, cu o înălţime <strong>de</strong> 25 m si lungime <strong>de</strong> 900 m. În general, corpul digului este bine<br />
sistematizat <strong>şi</strong> stabilizat. Pe berme <strong>şi</strong> taluze s-au plantat arbuşti. Pe malul stâng al râului<br />
Someşul Mare s-a executat o lucrare <strong>de</strong> apărare <strong>de</strong> mal din casete prefabricate umplute cu<br />
piatră.<br />
Pentru evacuarea apelor rezultate din precipitaţii sunt prevăzute son<strong>de</strong> inverse cu<br />
<strong>de</strong>buşare în zona aval.<br />
3. Iazul <strong>de</strong> <strong>de</strong>cantare <strong>de</strong> la S.C .DAN STEEL GROUP SA Beclean. Iazul <strong>de</strong>cantor<br />
este amplasat în localitatea Beclean, pe platforma industrială în zona <strong>de</strong> sud-vest a<br />
localităţii Beclean. Distanţa până la râul Someşul Mare este <strong>de</strong> peste 700 m.<br />
Acest iaz este încadrat ca <strong>de</strong>pozit <strong>de</strong> <strong>de</strong>şeuri nepericuloase <strong>şi</strong> s-a sistat acţiunea <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>punere în luna iulie 2009.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Iazul <strong>de</strong> <strong>de</strong>cantare a fost realizat în anul 1991. Pentru siguranţa iazului <strong>şi</strong> implicit a<br />
zonei a fost prevăzut un dig <strong>de</strong> contur. Etanşarea la baza iazului a fost realizată cu un ecran<br />
<strong>de</strong> argilă cu grosime <strong>de</strong> 0,5 m.<br />
Iazul a fost împărţit în două compartimente având un volum total <strong>de</strong> 61.660 m3.<br />
Sistemul <strong>de</strong> <strong>de</strong>punere a şlamului rezultat în urma operaţiilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>capare s-a realizat<br />
prin pompare. Hidrotransportul s-a realizat prin intermediul unei conducte din otel. După<br />
<strong>de</strong>cantare apa limpezită din iaz a fost <strong>de</strong>versată în reţeaua <strong>de</strong> canalizare pluvială din<br />
incintă prin intermediul unei conducte.<br />
PRINCIPALELE POLUĂRI ACCIDENTALE PRODUSE ÎN<br />
JUDEŢUL BISTRIŢA-NĂSĂUD<br />
Sursa Tip <strong>de</strong><br />
poluare<br />
1. S.C. “AGROINDUSTRIALĂ”<br />
S.A. LECHINŢA<br />
- Ferma zootehnică Lechinţa 1996)<br />
- poluare<br />
acci<strong>de</strong>ntală;<br />
2. S.C.“COMPATRIK”S.R.L.<br />
REBRIŞOARA<br />
Depozit carburanţi Năsăud (2001)<br />
3. S.C. “INTEX” S.A. NĂSĂUD<br />
- Centrala termică (2001)<br />
4. PERIMETRUL MINIER<br />
COBĂŞEL<br />
5. R.A.J.A. “AQUABIS” BN<br />
- Staţia <strong>de</strong> epurare ape uzate<br />
orăşeneşti<br />
- poluare<br />
acci<strong>de</strong>ntală;<br />
- poluare<br />
acci<strong>de</strong>ntală;<br />
- poluare<br />
acci<strong>de</strong>ntală;<br />
- poluare<br />
acci<strong>de</strong>ntală;<br />
Substanţe<br />
poluante<br />
- substanţe<br />
organice <strong>şi</strong> amoniu;<br />
- produse<br />
petroliere;<br />
- produse<br />
petroliere;<br />
- suspensii, Mn,<br />
Cu, Fe, Zn;<br />
- substanţe<br />
organice, amoniu;<br />
Zone/Ecosisteme afectate<br />
- Valea Lechinţei – II.1.24.6.4.,<br />
Hm=27 – Dipşa amonte<br />
confluenţă Şieu, H=0;<br />
- Valea Podului (afluent <strong>de</strong><br />
dreapta al râului Someşul<br />
Mare) <strong>şi</strong> râu Someşul Mare <strong>de</strong><br />
la Hm=692 <strong>şi</strong> aval;<br />
- Valea Podului – până la 30m<br />
amonte <strong>de</strong> confluenţa cu râu<br />
Someşul Mare;<br />
- Pârâul Fluieroasa, pârâul<br />
Cobăşel <strong>şi</strong> râu Someşul Mare;<br />
- Râul Bistriţa, II.1.24.4.,<br />
Hm=578, până la confluenţa cu<br />
râul Şieu – II.1.24.;<br />
d) Muniţie neexplodată<br />
În conformitate cu preve<strong>de</strong>rile Legii 481/2004 privind protecţia civilă în România,<br />
asanarea terenului <strong>şi</strong> neutralizarea muniţiei rămase neexplodate din timpul conflictelor<br />
armate se execută <strong>de</strong> către subunitatea specializată <strong>şi</strong> specialişti pirotehnicieni din<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „BISTRIŢA” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud potrivit<br />
instrucţiunilor privind managementul activităţilor <strong>de</strong> intervenţie pentru asanarea<br />
terenurilor <strong>de</strong> muniţiile rămase neexplodate (OMAI 707/20.06.2005).<br />
Muniţiile <strong>de</strong>scoperite neexplodate constituie un pericol <strong>de</strong>osebit pentru oameni, în<br />
condiţiile contactului cu acestea. Pentru prevenirea acci<strong>de</strong>ntelor în rândurile populaţiei,<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „BISTRIŢA” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud ia<br />
următoarele măsuri :<br />
a) organizează expuneri în şcoli, instituţii publice <strong>şi</strong> la agenţii economici pentru<br />
informarea asupra pericolului pe care îl prezintă <strong>de</strong>scoperirea muniţiilor rămase<br />
neexplodate. Cu acest prilej, se prezintă modul <strong>de</strong> comportare faţă <strong>de</strong> aceste muniţii,<br />
precizându-se în special ceea ce este interzis, respectiv :<br />
1. atingerea muniţiilor cu mâna sau cu alte obiecte ;<br />
2. ridicarea, transportul <strong>şi</strong> introducerea muniţiilor în diferite încăperi sau locuinţe;<br />
3. comercializarea acestora prin agenţii <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>şeurilor feroase <strong>şi</strong> neferoase ;<br />
4. lovirea sau mişcarea muniţiilor găsite în pământ sau la suprafaţă ;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
5. introducerea muniţiilor în foc;<br />
6. topirea elementelor metalice <strong>de</strong> muniţii;<br />
7. tăierea muniţiilor cu fierăstrăul, scule electrice sau prin sudură;<br />
8. folosirea muniţiilor pentru improvizarea diferitelor unelte ;<br />
9. utilizarea pulberilor <strong>şi</strong> explozivilor provenite din muniţii în scopuri artizanale;<br />
10. <strong>de</strong>montarea <strong>de</strong> la muniţii a focoaselor sau a altor elemente componente ;<br />
11. folosirea pentru joacă, <strong>de</strong> către copii, a unor muniţii, cum sunt: grena<strong>de</strong>le,<br />
proiectilele <strong>şi</strong> focoasele sau alte elemente ale acestora ;<br />
b) Explicarea auditoriului <strong>şi</strong> în special copiilor, ce înseamnă sensibilitatea mare la<br />
iniţiere a muniţiilor prin contact direct cu acestea, modul <strong>de</strong> iniţiere, în ce constă efectele<br />
exploziilor muniţiilor <strong>şi</strong> consecinţele asupra sănătăţii oamenilor, în scopul înţelegerii <strong>de</strong> a<br />
nu se atinge acestea <strong>de</strong> către persoane neautorizate.<br />
c) Explicaţii <strong>de</strong>spre responsabilitatea cetăţenească pe care o au, <strong>de</strong> a anunţa imediat<br />
autorităţile locale <strong>de</strong>spre <strong>de</strong>scoperirea unor muniţii neexplodate pentru prevenirea<br />
acci<strong>de</strong>ntelor grave ale căror victime pot fi oamenii, animalele sau alte bunuri <strong>şi</strong> să<br />
furnizeze orice informaţie privind localizarea acestora. De asemenea, să informeze dacă<br />
au cunoştinţă <strong>de</strong> <strong>de</strong>ţinerea <strong>de</strong> către alte persoane a unor muniţii neexplodate.<br />
d) Informarea <strong>de</strong>spre măsurile care se iau pentru prevenirea acci<strong>de</strong>ntelor sau<br />
expunerea la riscuri în zonele în care există sau se presupune existenţa unor muniţii rămase<br />
neexplodate, avertizând asupra a ceea ce este interzis :<br />
1. accesul persoanelor <strong>şi</strong> animalelor ;<br />
2. executarea <strong>de</strong> săpături manuale sau cu mijloace mecanice ;<br />
3. aprin<strong>de</strong>rea focului <strong>de</strong>schis ;<br />
4. executarea unor lucrări <strong>de</strong> îmbunătăţiri funciare ;<br />
5. circulaţia vehiculelor.<br />
e) informarea, în mod <strong>de</strong>osebit pe lucrătorii din agricultură (mecanizatori,<br />
personalul tehnic-administrativ), <strong>de</strong>spre pericolul pe care îl prezintă continuarea lucrărilor<br />
în locurile un<strong>de</strong> există muniţii <strong>şi</strong> materii explozive neexplodate sau alte obiecte suspecte.<br />
Pentru informarea cetăţenilor <strong>de</strong>spre regulile <strong>de</strong> siguranţă <strong>şi</strong> modul <strong>de</strong> comportare<br />
faţă <strong>de</strong> muniţiile rămase neexplodate, se utilizează toate mijloacele mass media la<br />
dispoziţie precum <strong>şi</strong> <strong>de</strong> acordare a asistenţei <strong>de</strong> specialitate <strong>de</strong> către specialişti.<br />
Obligaţiile cetăţenilor pentru prevenirea acci<strong>de</strong>ntelor în cazul <strong>de</strong>scoperirii <strong>de</strong><br />
muniţii neexplodate :<br />
a) să anunţe <strong>de</strong> urgenţă organele <strong>de</strong> poliţie, autorităţile administraţiei publice locale sau<br />
inspectoratul pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă <strong>de</strong>spre <strong>de</strong>scoperirea <strong>de</strong> muniţii neexplodate ;<br />
b) să nu mişte <strong>de</strong> pe loc muniţiile <strong>de</strong>scoperite neexplodate ;<br />
c) să respecte regulile <strong>şi</strong> măsurile stabilite pentru zonele cu risc la <strong>de</strong>scoperirea <strong>de</strong><br />
muniţii neexplodate ;<br />
d) să nu <strong>de</strong>sfacă sau să pre<strong>de</strong>a la agenţii economici specializaţi muniţii neexplodate<br />
pentru valorificarea ca <strong>de</strong>şeuri metalice ;<br />
e) să nu folosească muniţiile <strong>de</strong>scoperite pentru improvizarea diferitelor scule sau<br />
ornamente;<br />
f) să nu lovească, să taie sau să <strong>de</strong>monteze muniţiile neexplodate ;<br />
g) să nu aprindă focul <strong>de</strong>schis în apropierea muniţiilor <strong>de</strong>scoperite neexplodate.<br />
Muniţiile se distrug în poligonul „Dorolea”<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
În anul 2005 au fost executate 19 misiuni <strong>de</strong> asanare pirotehnică în urma cărora au<br />
fost i<strong>de</strong>ntificate, cercetate, ridicate, transportate <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitate 1669 elemente <strong>de</strong> muniţie<br />
rămase neexplodate din timpul celor două conflagraţii militare in locaţiile din ju<strong>de</strong>ţ<br />
menţionate pe hartă:<br />
- 647 cartuşe <strong>de</strong> infanterie cal 7,62 mm, an fabricaţie1912 <strong>şi</strong> 1915;<br />
- 1 lovitură <strong>de</strong> aruncător cal 160 mm;<br />
- 4 lovitură <strong>de</strong> aruncător cal 82 mm;<br />
- 8 grena<strong>de</strong> <strong>de</strong>fensive;<br />
- 1 lovitură AG;<br />
- 1000 capse M2 fabricaţie germană 1918:<br />
- 1 proiectil exploziv cal 122 mm;<br />
- 1 proiectil exploziv cal 20 mm.<br />
- 2 proiectile explozive cal 57 mm;<br />
- 1 proiectil exploziv cal 82 mm.<br />
- 2 proiectile perforante cal. 79 mm<br />
- 1 lovitură <strong>de</strong> aruncător cal. 120 mm<br />
În anul 2006 au fost executate 17 misiuni <strong>de</strong> asanare pirotehnică în urma cărora au<br />
fost i<strong>de</strong>ntificate, cercetate, ridicate, transportate <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitate elemente <strong>de</strong> muniţie rămase<br />
neexplodate din timpul celor două conflagraţii militare in locaţiile din ju<strong>de</strong>ţ menţionate pe<br />
hartă:<br />
- 305 cartuşe infanterie;<br />
- 2 proiectil exploziv cal 122 mm<br />
- 1 proiectil perforant cal 100 mm<br />
- 1 proiectil exploziv cal 100 mm<br />
- 1 proiectil exploziv cal 85 mm<br />
- 1 lovitură aruncător cal 82 mm<br />
- 1 proiectil exploziv cal 57 mm<br />
- 1 proiectil exploziv cal 45 mm<br />
- 5 proiectile explozive cal 20 mm<br />
- 4 grena<strong>de</strong> ofensive;<br />
- 6 grena<strong>de</strong> <strong>de</strong>fensive;<br />
În anul 2007 au fost executate 17 misiuni <strong>de</strong> asanare <strong>şi</strong> 4 misiuni <strong>de</strong> distrugere<br />
- 10 bombă aruncător cal 82 mm<br />
- 3 proiectil exploziv cal 76 mm<br />
- 1 proiectil perforant cal 125 mm<br />
- 1 proiectil perforant cal 100 mm<br />
- 1 proiectil perforant cal 76 mm<br />
- 2 proiectile perforante cal 37 mm<br />
- 1 proiectil exploziv cal 45 mm<br />
- 1 proiectil antiaerian cal 25 mm<br />
- 2 grena<strong>de</strong> <strong>de</strong>fensive<br />
- 2274 muniţii infanterie<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
În anul 2008 au fost executate 23 misiuni <strong>de</strong> asanarea a muniţiei rămasă<br />
neexplodată (cercetare, i<strong>de</strong>ntificare, transport <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitare),<br />
Muniţii asanate: 20 misiuni <strong>de</strong> asanare, nr. total elemente muniţie asanată 269,<br />
suprafaţă <strong>de</strong> teren asanată 2000 mp, elemente <strong>de</strong> muniţie rămase neexplodate din timpul<br />
celor două conflagraţii militare in locaţiile din ju<strong>de</strong>ţ menţionate pe hartă:<br />
- 170 cartuşe infanterie<br />
- 5 proiectile perforante cal 100 mm<br />
- 1 proiectil cumulativ cal 100 mm<br />
- 1 proiectil exploziv cal 100 mm<br />
- 1 proiectil exploziv trasor 100 mm<br />
- 1 proiectil perforant trasor cal 85 mm<br />
- 1proiectil perforant cal 76 mm<br />
- 1 proiectile exploziv cal 76 mm<br />
- 24 bombă aruncător cal 82 mm<br />
- 1 bombă PG 2 inertă<br />
- 55 focoase artilerie GPV 2R<br />
- 1 lovitură AG 7<br />
- 1 grenadă antitanc<br />
- 3 grena<strong>de</strong> <strong>de</strong>fensive<br />
- 1 grenadă ofensivă<br />
- 2 grena<strong>de</strong> antitanc cumulative PG 2<br />
• 3 misiuni <strong>de</strong> distrugeri <strong>de</strong> muniţii neexplodate<br />
În anul 2009 au fost executate 17 misiuni <strong>de</strong> asanare a muniţiei rămasă neexplodată<br />
(cercetare, i<strong>de</strong>ntificare, transport <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitare).<br />
- Muniţii asanate: numărul total elemente muniţie asanată 41;<br />
- Suprafaţă <strong>de</strong> teren asanată: 2500 mp;<br />
Elementele <strong>de</strong> muniţie rămase neexplodate din timpul celor două conflagraţii<br />
militare in locaţiile din ju<strong>de</strong>ţ menţionate pe hartă:<br />
.- 2 grena<strong>de</strong> <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>fensive;<br />
- 2 proiectile explozive cal.122 mm;<br />
- 2 bombe explozive cal. 60 mm;<br />
- 2 proiectile explozive cal. 76 mm;<br />
- 1 proiectil exploziv cal. 75 mm;<br />
- 6 proiectile exploziv trasoare cal. 100 mm;<br />
- 1 proiectil perforant cal. 85 mm;<br />
- 1 bombă explozivă cal 82 mm;<br />
- 6 cartuş infanterie 7,62 mm;<br />
- 1 cartuş cal.7,62 mm. <strong>şi</strong> 4 gloanţe cal. 14,5 mm;<br />
- 8 cartuşe cal.7,62 mm;<br />
- 8 cartuşe cal. 7,65 mm;<br />
- 1 petardă unică <strong>de</strong> infanterie.<br />
• 1 la distrugeri <strong>de</strong> muniţii,<br />
• 6 la distrugere zăpoare gheaţă: Au fost executate şase misiuni <strong>de</strong> distrugere a<br />
zăpoarelor <strong>de</strong> gheaţă formate pe râul Ţibleş ( localitatea Zagra ), râul Sălăuţa ( amonte<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
localitatea Salva ), Leşu ( localitatea Leşu ). A fost eliminat pericolul inundării la un număr<br />
total <strong>de</strong> 125 <strong>de</strong> gospodării ( valoare estimată 12.500.000 ). Au fost folosite 31,7 kg TNT <strong>şi</strong><br />
88 capse electrice<br />
• 1 misiune care a implicat folosirea explozivilor în data <strong>de</strong> 05.11.2009 s-a executat<br />
distrugerea unei pile <strong>de</strong> pod <strong>de</strong>zafectată în amonte <strong>de</strong> podul rutier <strong>de</strong> peste râul Someşul<br />
Mare din oraşul Beclean. La această intervenţie au participat a fost utilizată o cantitate <strong>de</strong><br />
10 kg. TNT <strong>şi</strong> 4 capse electrice.<br />
În anul 2010 au fost executate 22 <strong>de</strong> intervenţii pirotehnice din care:<br />
- 19 misiuni <strong>de</strong> asanare a muniţiei rămasă neexplodată;<br />
- 2 la distrugeri <strong>de</strong> muniţii;<br />
- 1 la distrugere zăpoare gheaţă.<br />
• Au fost executate un număr <strong>de</strong> 19 misiuni <strong>de</strong> asanare a muniţiei rămasă neexplodată<br />
(cercetare, i<strong>de</strong>ntificare, transport <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitare) <strong>şi</strong> au fost asanate un număr <strong>de</strong> 123<br />
elemente <strong>de</strong> muniţie (data <strong>şi</strong> locul un<strong>de</strong> au fost <strong>de</strong>scoperite sunt menţionate pe hartă):<br />
- 2 bombe cal. 82 mm;<br />
- 7 bombe cal. 60 mm;<br />
- 5 proiectile cal. 75 mm;<br />
- 1 proiectil cal. 57 mm;<br />
- 1 proiectil cal. 45mm;<br />
- 4 grena<strong>de</strong> <strong>de</strong> mână ofensive /<strong>de</strong>fensive;<br />
- 7 grena<strong>de</strong> cumulative PG 2;<br />
- 96 elemente muniţie <strong>de</strong> infanterie.<br />
• Misiuni <strong>de</strong> distrugere: 2<br />
- 1 misiune pirotehnică <strong>de</strong> distrugere a muniţiilor asanate - în data <strong>de</strong> 15.04.2010.<br />
Activitatea s-a <strong>de</strong>sfăşurat cu respectarea strictă a preve<strong>de</strong>rilor OMAI 707/2005; au fost<br />
distruse următoarele elemente <strong>de</strong> muniţie:<br />
- 2 bombe explozive cal. 82 mm;<br />
- 2 proiectile explozive cal. 76 mm;<br />
- 1 proiectil exploziv cal.75 mm;<br />
- 1 grenadă <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>fensivă;<br />
- 1 grenadă <strong>de</strong> mână ofensivă<br />
- 1 petardă unică <strong>de</strong> infanterie<br />
- 26 cartuşe infanterie 7,62 mm;<br />
- 9 cartuşe infanterie 7,63 mm;<br />
- 4 cartuşe infanterie 7,65 mm;<br />
- 25 cartuşe infanterie 9 mm;<br />
- 4 gloanţe infanterie 14,5 mm;<br />
TOTAL ELEMENTE MUN. - 76<br />
-1 misiune pirotehnică <strong>de</strong> distrugere a muniţiilor asanate - în data <strong>de</strong> 20.10.2010.<br />
Au fost distruse următoarele elemente <strong>de</strong> muniţie:<br />
Muniţie asanată:<br />
- 1bombă explozivă cal. 82 mm;<br />
- 1bombă explozivă cal. 60 mm;<br />
- 1bombă explozivă cal. 60 mm;<br />
- 1 grenadă <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>fensivă;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- 1 grenadă cumulativă PG-2<br />
- 6 grenadă cumulativă PG-2 - inerte<br />
- 12 cartuşe infanterie 7,62 mm;<br />
- 10 cartuşe infanterie 7,92 mm.<br />
TOTAL ELEMENTE MUN. - 33<br />
• 1 misiune la distrugere zăpoare gheaţă: în localitatea Măgura Ilvei pe Râul Ilva.<br />
Au fost folosite 4,2 kg TNT <strong>şi</strong> 7 capse electrice, fiind salvate salvate bunuri în valoare <strong>de</strong><br />
10 mil. lei.<br />
În anul 2011 au fost executate 17 <strong>de</strong> intervenţii pirotehnice din care:<br />
• Activităţi <strong>de</strong> asanare a muniţiei neexplodată – 13<br />
• Distrugeri <strong>de</strong> muniţie neexplodată – 3<br />
• Distrugerea zăpoarelor <strong>de</strong> gheaţă – 1<br />
Au fost executate un număr <strong>de</strong> 13 misiuni <strong>de</strong> asanare a muniţiei rămasă neexplodată<br />
(cercetare, i<strong>de</strong>ntificare, transport <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitare) <strong>şi</strong> au fost asanate un număr <strong>de</strong> 24 elemente<br />
<strong>de</strong> muniţie (data <strong>şi</strong> locul un<strong>de</strong> au fost <strong>de</strong>scoperite sunt menţionate pe hartă):<br />
o 1 proiectil cal. 152 mm;<br />
o 3 proiectile cal. 100 mm;<br />
o 2 proiectile cal. 76 mm;<br />
o 2 proiectile cal. 75mm;<br />
o 4 bombe cal. 82 mm;<br />
o 2 grena<strong>de</strong> <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>fensive;<br />
o 1 percutor antitanc;<br />
o 9 elemente muniţie <strong>de</strong> infanterie.<br />
TOTAL ELEMENTE MUN. 24<br />
• Distrugeri <strong>de</strong> muniţie neexplodată – 3<br />
o În data <strong>de</strong> 29.03.2011 a fost executată o misiune <strong>de</strong> distrugere a muniţiilor<br />
asanate. Activitatea s-a <strong>de</strong>sfăşurat cu respectarea strictă a preve<strong>de</strong>rilor OMAI 707/2005.<br />
Au fost distruse următoarele elemente <strong>de</strong> muniţie:<br />
Tipul muniţiei asanate<br />
- 5 bombe <strong>de</strong> aruncător explozive cal. 60 mm;<br />
- 1 bombă <strong>de</strong> aruncător explozivă cal. 82 mm;<br />
- 3 proiectile explozive trasoare cal. 100 mm;<br />
- 4 proiectile explozive trasoare cal. 75 mm;<br />
- 1 proiectil perforant cal. 57 mm;<br />
- 1 proiectil perforant cal. 45 mm;<br />
- 1 grenadă <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>fensivă;<br />
- 13 cartuşe infanterie 7,62 mm;<br />
- 10 tuburi cartuşe infanterie 7,62 mm;<br />
- 5 tuburi cartuşe infanterie 14,5 mm;<br />
TOTAL ELEMENTE MUN. – 44.<br />
o În data <strong>de</strong> 22.07.2011 a fost executată o misiune <strong>de</strong> distrugere a muniţiilor<br />
asanate. Activitatea s-a <strong>de</strong>sfăşurat cu respectarea strictă a preve<strong>de</strong>rilor OMAI 707/2005.<br />
Au fost distruse următoarele elemente <strong>de</strong> muniţie:<br />
Tipul muniţiei asanate<br />
- 2 bombe <strong>de</strong> aruncător explozive cal. 82 mm;<br />
- 1 proiectil exploziv cal. 76 mm;<br />
TOTAL ELEMENTE MUN. - 3<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
o În data <strong>de</strong> 29.11.2011 a fost executată o misiune <strong>de</strong> distrugere a muniţiilor<br />
asanate. Activitatea s-a <strong>de</strong>sfăşurat cu respectarea strictă a preve<strong>de</strong>rilor OMAI 707/2005.<br />
Au fost distruse următoarele elemente <strong>de</strong> muniţie:<br />
Nr.<br />
crt.<br />
Tipul muniţiei asanate<br />
U/M Cantitate<br />
1 - grenadă <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>fensivă buc. 2<br />
2 - proiectil exploziv cal. 152 mm; buc. 1<br />
3 - proiectil exploziv cal. 76 mm; buc. 2<br />
4 - proiectil exploziv cal. 75 mm; buc. 1<br />
5 - bombă <strong>de</strong> aruncător explozivă cal. 82 mm; buc. 1<br />
6 - percutor antitanc; buc. 1<br />
7 - cartuşe infanterie cal. 7,62 mm; buc. 9<br />
TOTAL ELEMENTE MUN. buc. 17<br />
În urma <strong>de</strong>sfăşurării activităţilor <strong>de</strong> distrugere a muniţiei <strong>şi</strong> asanării terenului nu au<br />
rezultat muniţii neexplodate, pagube materiale, pier<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> vieţi omeneşti sau acci<strong>de</strong>nte<br />
ecologice.<br />
• Distrugerea zăpoarelor <strong>de</strong> gheaţă – 1<br />
În data <strong>de</strong> 09.01.2011 a fost executată o misiune pirotehnică <strong>de</strong> distrugere a unui<br />
zăpor <strong>de</strong> gheaţă în localitatea Bichigiu, comuna Telciu.. A fost <strong>de</strong>gajată albia râului <strong>şi</strong> a<br />
fost restabilită circulaţia pe DC Telciu-Bichigiu.<br />
Analizând locaţiile un<strong>de</strong> au fost executate misiuni <strong>de</strong> asanare se constată că zonele<br />
predispuse existenţei muniţiilor asanate sunt localităţile urbane <strong>şi</strong> comunele aflate în<br />
apropiere, <strong>şi</strong> localităţile aflate în partea <strong>de</strong> nord est a ju<strong>de</strong>ţului ( în special comunele<br />
Josenii Bârgăului <strong>şi</strong> Livezile ) precum <strong>şi</strong> localităţile situate pe comunicaţia feroviară Ilva-<br />
Mică – Vatra Dornei. Conform unor documente menţionate în lucrarea „Căile <strong>de</strong><br />
comunicaţie <strong>şi</strong> transporturile în ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud”, Editura Mesagerul Bistriţa, 1999,<br />
- Distrugerile provocate căilor <strong>de</strong> comunicaţii din ju<strong>de</strong>ţ în timpul războiului au fost mult<br />
mai mari faţă <strong>de</strong> alte zone ale ţării din cauza faptului că aici s-au pregătit temeinic unele<br />
operaţiuni militare, teritoriul fiind consi<strong>de</strong>rat teatru <strong>de</strong> război…… După 23 august 1944<br />
au urmat masive distrugeri făcute <strong>de</strong> trupele germane <strong>şi</strong> maghiare în retragere căilor <strong>de</strong><br />
comunicaţii din ju<strong>de</strong>ţ. Pe linia Ilva-Mică –Vatra Dornei au fost distruse prin minare toate<br />
viaductele mari. Linia Deda-Sărăţel a fost în asemenea grad distrusă, încât nu a mai<br />
rămas nici o ramificaţie <strong>şi</strong> nici o <strong>şi</strong>nă întreagă, fără a mai vorbi <strong>de</strong> lucrările <strong>de</strong> artă <strong>şi</strong><br />
clădiri. Linia a fost distrusă <strong>de</strong> trupele germane <strong>şi</strong> maghiare cu o sălbăticie rar întâlnită,<br />
rămânând aproape 3 ani un a<strong>de</strong>vărat muzeu în aer liber al distrugerilor ( pag. 307 ).<br />
Sporadic au fost executate misiuni <strong>de</strong> asanare <strong>şi</strong> în alte localităţi din ju<strong>de</strong>ţ ceea ce<br />
<strong>de</strong>termină aplicarea unor măsuri preventive la nivel ju<strong>de</strong>ţean.<br />
pag._____
Secţiunea a III-a<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
ANALIZA RISCURILE BIOLOGICE<br />
Pentru riscurile apariţiei unor epizootii majore, Autoritatea Naţională Sanitară<br />
Veterinară <strong>şi</strong> pentru Siguranţa Alimentelor (ANSVSA) elaborează anual Programul<br />
acţiunilor <strong>de</strong> supraveghere, prevenire <strong>şi</strong> control al bolilor la animale, al celor<br />
transmisibile <strong>de</strong> la animale la om, protecţia animalelor <strong>şi</strong> protecţia mediului, pentru<br />
anul 2011 acest program a fost aprobat prin Ordinul Preşedintelui ANSVSA<br />
Acţiunile sanitar veterinare <strong>de</strong> supraveghere <strong>şi</strong> recoltările <strong>de</strong> probe pentru<br />
efectuarea examenelor <strong>de</strong> laborator în fermele zootehnice se fac <strong>de</strong> medicii veterinari<br />
împuterniciţi <strong>de</strong> Direcţia Sanitară Veterinară <strong>şi</strong> pentru Siguranţa Alimentelor (DSVSA)<br />
Bistriţa – Năsăud iar în gospodăriile populaţiei <strong>de</strong> către medicii veterinari <strong>de</strong> libera<br />
practică în baza contractului <strong>de</strong> concesiune încheiat cu DSVSA Bistriţa –Năsăud.<br />
Acţiunile <strong>de</strong> supraveghere sanitară veterinară pentru bolile majore sunt obligatorii<br />
<strong>şi</strong> se realizează monitorizarea documentelor, inspecţia <strong>şi</strong> examenul clinic al animalelor<br />
domestice <strong>şi</strong> sălbatice receptive <strong>şi</strong> prin supraveghere serologică <strong>de</strong> probe <strong>de</strong> sânge la<br />
Laboratorul Sanitar Veterinar <strong>şi</strong> pentru Siguranţa Alimentelor LSVSA <strong>şi</strong> Institutul<br />
pentru Diagnostic <strong>şi</strong> Sănătate Animală.<br />
În cazul suspiciuni unei epizootii majore se notifică prin sistemul rapid <strong>de</strong> alertă<br />
ANSVSA <strong>şi</strong> se activează Comandamentul Antiepizootic Central Ju<strong>de</strong>ţean <strong>şi</strong> Local.<br />
Comandamentul Antiepizootic Ju<strong>de</strong>ţean analizează situaţia, stabileşte planul <strong>de</strong> măsuri<br />
pentru prevenirea <strong>şi</strong> combaterea epizootiilor, asigură baza materială <strong>şi</strong> urmăreşte<br />
respectarea măsurilor <strong>de</strong> prevenire, combatere în stingerea epizootiei. Pentru gripa<br />
aviară <strong>şi</strong> pesta porcină clasică sursele potenţiale <strong>de</strong> infecţie sunt păsările sălbatice sau<br />
porcii mistreţi, supravegherea acestora este obligatorie prin examinarea tuturor<br />
mistreţilor vânaţi sau morţi <strong>şi</strong> a păsărilor sălbatice moarte <strong>şi</strong> prin organizarea <strong>de</strong> acţiuni<br />
<strong>de</strong> vânătoare în extrasezon <strong>şi</strong> recoltarea a cel puţin 5 probe pe fond <strong>de</strong> vânătoare la<br />
mistreţi <strong>şi</strong> 5 păsări capturate pe fond <strong>de</strong> vânătoare, lunar.<br />
Recoltarea probelor, ambalarea <strong>şi</strong> transportul acestora către LSVSA Bistriţa –<br />
Năsăud se face cu respectarea condiţiilor <strong>de</strong> biosecuritate. LSVSA Bistriţa – Năsăud este<br />
acreditat pentru efectuarea analizelor, dispune <strong>de</strong> spaţii <strong>şi</strong> aparatură mo<strong>de</strong>rnă cu<br />
respectarea fluxului tehnologic pentru fiecare secţie, iar <strong>de</strong>şeurile rezultate sunt<br />
incinerate în cadrul incineratorului <strong>de</strong> la laborator.<br />
Exploataţiile <strong>de</strong> animale, în special cele aprobate sanitar veterinar trebuie să<br />
respecte condiţiile <strong>de</strong> biosecuritate prin împrejmuirea fermei, amenajarea filtrului rutier<br />
<strong>şi</strong> a filtrului sanitar veterinar, asigurarea cu echipament <strong>de</strong> protecţie, asigurarea<br />
<strong>de</strong>zinfectoarelor <strong>şi</strong> a substanţelor necesare <strong>de</strong>contaminării atât pentru personal cât <strong>şi</strong><br />
pentru mijloacele <strong>de</strong> transport.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
SITUATIA EFECTIVELOR<br />
din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa – Năsăud la data <strong>de</strong> 02.12.2010<br />
Nr.<br />
crt.<br />
C.S.V.C.<br />
Bovine Ovine Caprine<br />
EFECTIVE DE ANIMALE<br />
Porcine Păsări Cabaline Animale<br />
<strong>de</strong> blană<br />
Familii <strong>de</strong><br />
albine<br />
Câini<br />
1 Bistriţa 819 4881 140 1480 28844 242 0 400 780<br />
2 Dumitra 1050 4500 350 1260 8935 350 0 85 500<br />
3 Mărişel 1389 6738 60 630 9158 402 0 0 660<br />
4 Monor 7602 2322 157 1100 7442 258 0 126 511<br />
5 Şieu Măgheruş 649 1750 119 1200 14002 256 40 80 901<br />
6 Şieu 2136 8350 250 1500 9522 555 0 200 700<br />
7 Şieuţ 2107 21714 330 1487 7136 1103 0 120 819<br />
8 Viişoara 392 1520 68 562 4150 117 0 106 400<br />
9 Nuşeni 1403 3014 90 2745 32543 252 65 860 1020<br />
10 Spermezeu 3432 7912 648 2489 18827 371 0 703 1411<br />
11 Căianu Mic 1165 3126 140 1492 21797 228 0 330 659<br />
12 Beclean 821 1806 0 1672 68126 195 600 0 1200<br />
13 Braniştea 800 3200 0 1000 30480 194 0 87 1360<br />
14 Ciceu Giurgeşti 696 1270 20 1003 8537 127 0 150 443<br />
15 Chiochiş 1855 5022 210 3710 36737 361 0 1824 1380<br />
16 Şintereag 1203 1810 82 1278 17500 386 395 252 1125<br />
17 Şieu Odorhei 892 1180 8 1376 13350 203 280 25 478<br />
18 Negrileşti 554 2324 200 1050 9590 247 0 119 520<br />
19 Uriu 983 2426 39 1363 8600 94 0 300 645<br />
20 Măgura Ilvei 1727 5764 469 663 5374 312 0 130 480<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
21 Rodna 776 4150 500 650 7450 235 0 300 600<br />
22 Leşu Ilvei 1310 3500 550 1000 7162 330 0 80 800<br />
23 Lunca Ilvei 1250 2200 150 1200 7988 521 0 200 750<br />
24 Sîngeorz. Băi 1923 14965 2670 3825 17520 886 0 600 1256<br />
25 Feldru 2194 13148 1660 2505 14901 834 0 1100 1500<br />
26 Şanţ 730 4000 300 490 3548 190 0 10 350<br />
27 Ilva Mică 1100 4109 90 500 8414 280 0 100 410<br />
28 Ilva Mare 1645 2480 125 1790 4922 412 0 285 540<br />
29 Rebra 1550 700 150 1400 5244 399 0 32 950<br />
30 Rebrişoara 1492 4766 199 1548 6000 415 0 35 760<br />
31 Năsăud 660 1500 110 340 4435 230 0 130 470<br />
32 Salva 1524 6984 899 1495 8680 528 0 280 1086<br />
33 Nimigea 1342 3745 299 2019 22109 482 0 320 2130<br />
34 Chiuza 1080 5200 100 2300 13475 268 0 240 1430<br />
35 Zagra 1190 6850 910 870 7270 320 0 260 600<br />
36 Coşbuc 346 1147 283 342 3469 150 0 35 457<br />
37 Telciu 1675 3100 380 800 4494 320 0 30 630<br />
38 Romuli 1380 2750 280 1150 4810 515 0 95 900<br />
39 Budacu <strong>de</strong> Jos 1240 3820 235 1820 13745 360 0 155 670<br />
40 Satu Nou 1804 8000 900 950 16768 720 0 350 1600<br />
41 Livezile 1179 2966 1183 2299 18260 510 0 116 756<br />
42 Josenii Bîrgăului 1067 4980 151 1000 3270 449 0 80 960<br />
43 Prundu Bîrgăului 957 5536 268 1007 7981 447 0 150 1730<br />
44 Tiha Bîrgăului 1870 10560 274 1500 13604 850 0 251 1928<br />
45 Bistriţa Bîrgăului 1480 4560 350 1140 10337 409 0 220 1870<br />
46 Teaca 1816 6545 244 1605 13250 370 0 725 1060<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
47 Bu<strong>de</strong>şti 1149 1710 0 1780 18517 183 0 250 797<br />
48 Matei 1273 2185 121 2252 15267 318 0 442 709<br />
49 Lechinţa 2043 3399 255 1289 15917 366 0 345 1091<br />
50 Milaş 832 2502 30 2524 8625 219 0 383 797<br />
51 Miceştii <strong>de</strong> Cimpie 755 2000 690 937 21467 156 0 80 575<br />
52 Galaţii Bistriţei 890 3554 0 966 8675 302 0 446 701<br />
53 Urmeniş 1059 4170 0 1998 27441 353 0 99 963<br />
54 Sînmihaiul <strong>de</strong> Cîmpie 994 2408 25 1324 22590 176 0 610 719<br />
55 Silivaşul <strong>de</strong> Cîmpie 515 3074 0 864 8545 120 0 120 337<br />
56 Petru Rares 983 2234 0 322 10280 111 0 628 680<br />
TOTAL 76658 267070 19068 78794 788381 19984 1380 15759 49448<br />
pag._____
Secţiunea a 4-a<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Analiza riscurilor <strong>de</strong> incendiu<br />
STATISTICA SITUAŢIILOR DE URGENŢĂ PRODUSE<br />
ÎN ANII 2005 - 2010<br />
ÎN JUDEŢUL BISTRIŢA - NĂSĂUD<br />
În anul 2005, serviciile profesioniste, voluntare <strong>şi</strong> private pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă au fost alertate la 163 situaţii <strong>de</strong> urgenţă, din care:<br />
103 pentru stingerea incendiilor (63,19 %);<br />
30 pentru acţiuni <strong>de</strong> protecţie civilă-<strong>de</strong>zastre (18,4 %);<br />
20 pentru asistenţa persoanelor (12,26 %);<br />
10 acţiuni pentru alte intervenţii (6,15 %);<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
103<br />
20<br />
Incendii Asistenţă<br />
persoane<br />
10<br />
30<br />
Alte intervenţii Acţiuni <strong>de</strong><br />
protecţie civilă<br />
Pon<strong>de</strong>rea tipurilor <strong>de</strong> intervenţii din totalul acestora<br />
12,26%<br />
6,15%<br />
Bunuri protejate în valoare<br />
<strong>de</strong> peste 15<br />
mil. lei<br />
18,4%<br />
63,19%<br />
56 persoane salvate<br />
34 adulţi<br />
22 copii<br />
163<br />
intervenţii<br />
animale salvate<br />
96 animale<br />
230 păsări<br />
Incendii<br />
Asistenta persoane<br />
Alte intervenţii<br />
Acţiuni <strong>de</strong> protecţie civilă<br />
18 persoane<br />
asistate medical<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Cele mai multe incendii în anul 2005, au fost generate <strong>de</strong>: coşuri <strong>de</strong> fum<br />
<strong>de</strong>fecte sau necurăţate (18,44%), instalaţii electrice <strong>de</strong>fecte sau improvizate<br />
(31,06%), focul <strong>de</strong>schis (11,65%), fumatul fără respectarea normelor (3,88%),<br />
mijloace <strong>de</strong> încălzire <strong>de</strong>fecte, improvizate sau nesupravegheate pe timpul funcţionării<br />
(14,56%) acţiuni intenţionate (1,94%), trăsnet fenomene naturale (0,96%), jocul<br />
copiilor cu focul (5,82%), sudura (1,94%), ne<strong>de</strong>terminate (8,73%), alte împrejurări<br />
(0,96%).<br />
Cele mai multe incendii a căror cauză principală, sunt coşurile <strong>de</strong> fum <strong>de</strong>fecte<br />
sau necurăţate se înregistrează în lunile <strong>de</strong> iarnă, luni cu temperaturi scăzute <strong>şi</strong><br />
<strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> scăzute, când se folosesc în mod intensiv mijloacele <strong>de</strong> încălzire. În lunile<br />
<strong>de</strong> primăvară cresc semnificativ numărul incendiilor generate <strong>de</strong> focuri <strong>de</strong>schise <strong>şi</strong><br />
fumat. Cele mai multe incendii s-au înregistrat, când vremea s-a încălzit simţitor, iar<br />
cetăţenii au trecut la distrugerea prin foc a resturilor vegetale din curţi sau<br />
împrejurimi, fără supravegherea acestora, uneori pe timp <strong>de</strong> vânt ori amplasarea<br />
grămezilor ce urmează a fi distruse în apropierea adăposturilor <strong>de</strong> animale sau<br />
furajelor.<br />
În anul 2005, două persoane au <strong>de</strong>cedat (2 copii) <strong>şi</strong> patru persoane au fost<br />
rănite sau intoxicate cu fum ori gaze toxice (un militar în termen <strong>şi</strong> 3 adulţi).<br />
Din cele 103 incendii:<br />
• 80 la gospodarii cetăţeneşti, anexe <strong>şi</strong> terenuri ale acestora (77,67%),<br />
• 9 la obiective industriale (8,74%),<br />
• 2 agricultură (1,94%),<br />
• 1 transport (0,97%),<br />
• 2 construcţii (1,94%),<br />
• 3 comerţ (2,91%),<br />
• 2 hoteluri <strong>şi</strong> restaurante (1,94%).<br />
• 3 silvicultură (2,91%),<br />
În anul 2006, serviciile profesioniste, voluntare <strong>şi</strong> private pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă au fost alertate la 272 situaţii <strong>de</strong> urgenţă, din care:<br />
126 pentru stingerea incendiilor (46,32 %);<br />
pag._____
140<br />
120<br />
100<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
79 pentru acţiuni <strong>de</strong> protecţie civilă-<strong>de</strong>zastre (29,04 %);<br />
35 pentru asistenţa persoanelor (12,87 %);<br />
20 acţiuni pentru alte intervenţii (7,35 %);<br />
12 intervenţii S.M.U.R.D(4,41 %);<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
126<br />
12<br />
Incendii Intervenţii S.M.U.R.D. Asistenţă persoane Alte intervenţii Acţiuni <strong>de</strong> protecţie<br />
civilă<br />
Pon<strong>de</strong>rea tipurilor <strong>de</strong> intervenţii din totalul acestora<br />
7,35%<br />
29,04%<br />
12,87%<br />
4,41%<br />
Bunuri protejate în valoare<br />
<strong>de</strong> peste 20<br />
mil. lei<br />
35<br />
20<br />
46,32%<br />
57 persoane salvate<br />
39 adulţi<br />
18 copii<br />
272<br />
intervenţii<br />
animale salvate<br />
44 animale<br />
50 păsări<br />
79<br />
Incendii<br />
Intervenţii S.M.U.R.D.<br />
Asistenta persoane<br />
Alte intervenţii<br />
Acţiuni <strong>de</strong> protecţie civilă<br />
12 persoane<br />
asistate medical<br />
Cele mai multe incendii în anul 2006, au fost generate <strong>de</strong>: coşuri <strong>de</strong> fum<br />
<strong>de</strong>fecte sau necurăţate (16,66%), instalaţii electrice <strong>de</strong>fecte sau improvizate<br />
(32,53%), focul <strong>de</strong>schis (12,69%), fumatul fără respectarea normelor (13,49%),<br />
mijloace <strong>de</strong> încălzire <strong>de</strong>fecte, improvizate sau nesupravegheate pe timpul funcţionării<br />
(8,73%) acţiuni intenţionate (0,79%), trăsnet fenomene naturale (1,58%), jocul<br />
copiilor cu focul (1,58%), ne<strong>de</strong>terminate (7,93%), alte împrejurări (3,95%).<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Cele mai multe incendii au ca <strong>şi</strong> cauză <strong>de</strong> incendiu, instalaţiile electrice<br />
<strong>de</strong>fecte sau improvizate precum <strong>şi</strong> coşurile <strong>de</strong> fum necurăţate sau amplasate<br />
necorespunzător faţă <strong>de</strong> materiale combustibile.<br />
În anul 2006, patru persoane au <strong>de</strong>cedat (2 copii, 2 adulţi).<br />
Din cele 126 incendii:<br />
• 91 la gospodarii cetăţeneşti, anexe <strong>şi</strong> terenuri ale acestora (72,22%),<br />
• 5 operatori economici (3,97%),<br />
• 2 la instituţiile publice (1,59%),<br />
• 10 alte servicii (7,94%),<br />
• 1 agricultură (0,79%),<br />
• 7 transport (5,56%),<br />
• 1 construcţii (0,79%),<br />
• 4 comerţ (3,17%),<br />
• 3 hoteluri <strong>şi</strong> restaurante (2,38%).<br />
• 1 silvicultură (0,79%),<br />
• 3 la obiective industriale (2,38%).<br />
• 1 silvicultură (0,79%),<br />
În anul 2007, serviciile profesioniste, voluntare <strong>şi</strong> private pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă au fost alertate la 298 situaţii <strong>de</strong> urgenţă, din care:<br />
139 pentru stingerea incendiilor (46.64%);<br />
47 pentru asistenta <strong>de</strong> persoane (15.77%);<br />
45 pentru alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (15.10%);<br />
49 acţiuni pentru alte intervenţii (16.45%);<br />
18 pentru cazuri <strong>de</strong> urgenţă asistate <strong>de</strong> S.I.AM.U.D. (6.04%).<br />
pag._____
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
139<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
18<br />
47 45 49<br />
Incendii Intervenţii S.M.U.R.D. Asistenţă persoane Alte situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
Alte intervenţii<br />
Pon<strong>de</strong>rea tipurilor <strong>de</strong> intervenţii din totalul acestora<br />
15,10%<br />
15,77%<br />
16,45%<br />
6,04%<br />
Bunuri protejate în valoare<br />
<strong>de</strong> peste 30<br />
mil. lei<br />
46,64%<br />
76 persoane salvate<br />
47 adulţi<br />
29 copii<br />
298<br />
intervenţii<br />
animale salvate<br />
78 animale<br />
84 păsări<br />
Incendii<br />
Intervenţii S.M.U.R.D.<br />
Asistenta persoane<br />
Alte situaţ ii <strong>de</strong> urgenţ ă<br />
Alte intervenţ ii<br />
18 persoane<br />
asistate medical<br />
Cele mai multe incendii în anul 2007, au fost generate <strong>de</strong>: coşuri <strong>de</strong> fum<br />
<strong>de</strong>fecte sau necurăţate (23,02%), instalaţii electrice <strong>de</strong>fecte sau improvizate<br />
(21,58%), focul <strong>de</strong>schis (15,82%), fumatul fără respectarea normelor (17,98%),<br />
mijloace <strong>de</strong> încălzire <strong>de</strong>fecte, improvizate sau nesupravegheate pe timpul funcţionării<br />
(12,23%) acţiuni intenţionate (2,87%), trăsnet fenomene naturale (1,43%), jocul<br />
copiilor cu focul (2,87%), sudura (1,43%), alte împrejurări (0,71%).<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Cele mai multe incendii au ca <strong>şi</strong> cauză <strong>de</strong> incendiu, coşurile <strong>de</strong> fum necurăţate<br />
sau amplasate necorespunzător faţă <strong>de</strong> materiale combustibile precum <strong>şi</strong> instalaţiile<br />
electrice <strong>de</strong>fecte sau improvizate.<br />
Ca urmare a incendiilor au <strong>de</strong>cedat 2 persoane <strong>şi</strong> au fost rănite sau intoxicate cu<br />
fum ori gaze toxice alte 3 persoane.<br />
Din cele 126 incendii:<br />
• 91 la gospodarii cetăţeneşti, anexe <strong>şi</strong> terenuri ale acestora (72,22%),<br />
• 5 operatori economici (3,97%),<br />
• 2 la instituţiile publice (1,59%),<br />
• 10 alte servicii (7,94%),<br />
• 1 agricultură (0,79%),<br />
• 7 transport (5,56%),<br />
• 1 construcţii (0,79%),<br />
• 4 comerţ (3,17%),<br />
• 3 hoteluri <strong>şi</strong> restaurante (2,38%).<br />
• 1 silvicultură (0,79%),<br />
• 3 la obiective industriale (2,38%).<br />
• 1 silvicultură (0,79%),<br />
În anul 2008, serviciile profesioniste, voluntare <strong>şi</strong> private pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă au fost alertate la 515 situaţii <strong>de</strong> urgenţă, din care:<br />
199 pentru stingerea incendiilor (38.64%);<br />
23 pentru stingerea ar<strong>de</strong>rilor necontrolate(4.47%);<br />
77 pentru asistenta <strong>de</strong> persoane (14.95%);<br />
79 pentru alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (15.33%);<br />
65 acţiuni pentru protecţia comunităţilor (12.62%);<br />
72 intervenţii S.M.U.R.D. (13.98%).<br />
pag._____
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
199<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
77<br />
Incendii Intervenţii<br />
S.M.U.R.D.<br />
23<br />
Ar<strong>de</strong>ri<br />
necontrolate<br />
Asistenta<br />
persoane<br />
77 79<br />
Alte situatii <strong>de</strong><br />
urgenta<br />
Pon<strong>de</strong>rea tipurilor <strong>de</strong> intervenţii din totalul acestora<br />
15,33%<br />
14,95%<br />
4,47%<br />
12,62%<br />
13,98%<br />
38,64%<br />
Acţiuni <strong>de</strong> salvare pe timpul intervenţiilor<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Bunuri protejate în valoare<br />
<strong>de</strong> peste 52<br />
mil. lei<br />
Timpi medii <strong>de</strong> intervenţie<br />
96<br />
Viteza medie <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare 42,29 km/h<br />
14<br />
73 persoane salvate<br />
23 adulţi<br />
50copii<br />
515<br />
intervenţii<br />
animale salvate<br />
35 animale mari<br />
7 animale mici<br />
45 păsări<br />
2007 2008<br />
77<br />
14<br />
65<br />
Acţiuni pentru<br />
protecţia<br />
comunităţilor<br />
Incendii<br />
Intervenţii S.M.U.R.D.<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate<br />
Asistenta persoane<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
Acţiuni pentru protecţia<br />
95 persoane<br />
asistate medical<br />
timpul mediu <strong>de</strong> răspuns (min)<br />
timpul mediu <strong>de</strong> intervenţie la incendii (min)<br />
pag._____
INCENDII<br />
Generalităţi<br />
2007<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
59,34 %<br />
În anul 2008, pe teritoriul ju<strong>de</strong>ţului au avut loc 196 incendii, faţă <strong>de</strong> 123<br />
incendii produse în aceea<strong>şi</strong> perioadă a anului 2007, creşterea fiind <strong>de</strong> 59,34%.<br />
Rata incendiilor a fost <strong>de</strong> 61,53 la suta <strong>de</strong> mii <strong>de</strong> locuitori, respectiv <strong>de</strong> 36,6 la<br />
mia <strong>de</strong> kilometri pătraţi.<br />
Din cele 196 incendii:<br />
• 141 s-au produs la gospodarii cetăţeneşti, anexe <strong>şi</strong> terenuri ale acestora (71,93%),<br />
• 15 operatori economici (7,65%),<br />
• 10 la instituţiile publice (5,1%),<br />
• 9 alte servicii(4,59%),<br />
• 5 agricultură (2,55%),<br />
• 5 transport(2,55%),<br />
• 5 construcţii(2,55%),<br />
• 3 comerţ(1,53%),<br />
• 2 hoteluri <strong>şi</strong> restaurante (1,02%).<br />
• 1 silvicultură(0,51%),<br />
Din totalul incendiilor, 102 (52,04%) au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 94<br />
(47,96%) în mediul urban.<br />
Comparativ cu aceia<strong>şi</strong> perioada a anului trecut numărul incendiilor a crescut<br />
în mediul rural cu 70 % <strong>şi</strong> în mediul urban a crescut cu 49,2 %<br />
94 102<br />
2008 MEDIUL RURAL<br />
2007<br />
60<br />
63<br />
0 50 100<br />
2008<br />
MEDIUL URBAN<br />
pag._____
Cauze <strong>de</strong> incendiu<br />
Cauze <strong>de</strong><br />
incendiu<br />
ARDERI NECONTROLATE<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
2007<br />
16 ar<strong>de</strong>ri<br />
Cauze <strong>de</strong><br />
incendiu în<br />
cazul<br />
ar<strong>de</strong>rilor<br />
Instalaţii electrice <strong>de</strong>fecte sau improvizate – 52<br />
(26,53%)<br />
Coş <strong>de</strong> fum <strong>de</strong>fect sau necurăţat - 52 (26,53%)<br />
Fumat fără respectarea normelor – 26 (13,01%)<br />
Foc <strong>de</strong>schis <strong>şi</strong> nesupravegheat – 14 (7,69%)<br />
Mijloace <strong>de</strong> încălzire <strong>de</strong>fecte, improvizate sau<br />
nesupravegheate – 13 (6,5%)<br />
Alte împrejurări – 13 (6,5%)<br />
Acţiune intenţionată – 12 (7,1%)<br />
Trăsnet <strong>şi</strong> fenomene naturale – 8 (4,7%)<br />
Jocul copiilor cu focul – 6 (2,95%)<br />
2008<br />
23 ar<strong>de</strong>ri<br />
Foc <strong>de</strong>schis <strong>şi</strong> nesupravegheat – 11<br />
(47,82%)<br />
Fumat fără respectarea normelor – 4 (17,39%)<br />
Autoaprin<strong>de</strong>re – 4 (17,39%)<br />
Jocul copiilor cu focul – 3 (13,04%)<br />
Acţiune intenţionată – 1 (4,34% )<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
SERVICIILE MOBILE DE URGENŢĂ, S.M.U.R.D.<br />
2007<br />
18 cazuri <strong>de</strong> urgenţă<br />
Repartiţia intervenţiilor pe categorii<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
19<br />
31<br />
20<br />
0<br />
Asistenţă Descarcerare Asistenţa<br />
medicală <strong>de</strong> persoanelor<br />
urgenţă<br />
Pon<strong>de</strong>rea tipurilor <strong>de</strong> intervenţii din totalul acestora<br />
28,57%<br />
44,28%<br />
27,14%<br />
2008<br />
70 cazuri <strong>de</strong><br />
ă<br />
Asistenţă medicală <strong>de</strong> urgenţă<br />
Descarcerare<br />
Asistenţă persoane<br />
ALTE EVENIMENTE<br />
În anul 2008 s-au înregistrat 143 intervenţii pentru alte evenimente(alte<br />
situaţii <strong>de</strong> urgenţă <strong>şi</strong> acţiuni pentru protecţia comunităţilor), din care:<br />
- 27 misiuni pirotehnice;<br />
- 33 pentru înlăturarea efectelor inundaţilor<br />
- 4 distrugeri <strong>de</strong> zăpoare<br />
- 3 acţiuni pentru alunecări <strong>şi</strong> prăbu<strong>şi</strong>ri <strong>de</strong> teren<br />
- 64 acţiuni pentru protecţia comunităţilor<br />
- 2 acci<strong>de</strong>nte la mijloacele <strong>de</strong> transport în care sunt implicate substanţe<br />
periculoase.<br />
- 7 acci<strong>de</strong>nte la mijloacele <strong>de</strong> transport<br />
- 1 avarii la conducte magistrale<br />
- 1 avariere grava a sistemelor <strong>de</strong> gospodărire comunală<br />
- 1 <strong>de</strong>colmatare fântână poluată<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Raportat la anul 2007, numărul acestor situaţii <strong>de</strong> urgenţă a crescut cu<br />
52,12% <strong>de</strong> la 94 în 2007 la 143 în 2008.<br />
SITUAŢIA INTERVENŢIILOR PE SUBUNITĂŢI<br />
În anul 2008 subunităţile specializate <strong>de</strong> intervenţie din cadrul Inspectoratului<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă “Bistriţa”, al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud au fost solicitate să<br />
intervină în 508 <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă, 1,39 intervenţii / zi.<br />
Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Bistriţa: 332 intervenţii<br />
Din totalul intervenţiilor, 121 (36.44%) au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 211<br />
(63.54%) în mediul urban.<br />
Incendii - 104 ( 31,32% )<br />
Asistenţă persoane - 66 ( 19,87% )<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 57 ( 17,16% )<br />
Inundaţii <strong>şi</strong> fenomene meteo<br />
periculoase - 15<br />
Acci<strong>de</strong>nte transport - 7<br />
Asanare teritoriu - 27<br />
Alunecări <strong>şi</strong> prăbu<strong>şi</strong>ri <strong>de</strong> teren - 2<br />
Avarii la conducte magistrale - 2<br />
Distrugeri <strong>de</strong> zăpoare - 4<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 47 ( 14,15% )<br />
Intervenţii pentru <strong>de</strong>scarcerare SMURD - 40 ( 12,04% )<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate - 18 ( 5,42% )<br />
Secţia <strong>de</strong> Pompieri Năsăud: 120 intervenţii<br />
Din totalul intervenţiilor, 62 (51,67%) au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 58<br />
(48,33%) în mediul urban.<br />
Incendii - 51 (42,5% )<br />
Asistenţă persoane - 7 (5,83% )<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 19 (15,83% )<br />
Alunecări <strong>de</strong> teren - 1<br />
Inundaţii - 16<br />
Decolmatare fântână poluată - 1<br />
Avarierea gravă a sistemelor <strong>de</strong> gospodărire<br />
comunală - 1<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 11 (9,16% )<br />
Intervenţii pentru <strong>de</strong>scarcerare SMURD - 30 (25% )<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate - 2 (1,66% )<br />
15,83%<br />
5,83%<br />
25%<br />
9,16% 1,66%<br />
42,5%<br />
Incendii<br />
Intervenţii S.M.U.R.D.<br />
Asistenta persoane<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
Acţiuni pentru protecţia<br />
comunităţilor<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate<br />
Garda <strong>de</strong> Intervenţie Beclean:31 intervenţii<br />
Din totalul intervenţiilor, 17 (54,83%) a avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 14<br />
(45,17%) în mediul urban.<br />
Incendii - 20 (64,51% )<br />
Asistenţă persoane - 3 (9,67% )<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 7 (22,58% )<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 1(3,22% )<br />
Serviciile voluntare : 106 intervenţii<br />
În 81 cazuri fiind sprijiniţi <strong>de</strong> forţe specializate din cadrul Inspectoratului<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă ‘’Bistriţa’’ al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa –Năsăud.<br />
În anul 2009, serviciile profesioniste, voluntare <strong>şi</strong> private pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă au fost alertate la 1169 situaţii <strong>de</strong> urgenţă, din care:<br />
551 cazuri <strong>de</strong> urgenţă asistate <strong>de</strong> S.M.U.R.D. (47.14%);<br />
177 incendii (15.15%);<br />
200 ar<strong>de</strong>ri necontrolate (17.11%);<br />
112 alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (9.58%),<br />
38 asistenţă persoane (3.25%),<br />
91 acţiuni pentru protecţia comunităţilor (7.79%).<br />
Intervenţia pe categorii <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
177<br />
551<br />
Incendii Intervenţii<br />
S.M.U.R.D.<br />
200<br />
Ar<strong>de</strong>ri<br />
necontrolate<br />
38<br />
Asistenta<br />
persoane<br />
112<br />
Alte situatii <strong>de</strong><br />
urgenta<br />
91<br />
Acţiuni pentru<br />
protecţia<br />
comunităţilor<br />
pag._____
Notă:<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- Acţiuni pentru protecţia comunităţilor (asigurare măsuri <strong>de</strong> apărare împotriva incendiilor la<br />
acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> circulaţie <strong>şi</strong> pe timpul <strong>de</strong>sfăşurării <strong>de</strong> evenimente publice, protecţia mediului,<br />
salvări <strong>de</strong> animale, etc).<br />
- Asistenţă persoane (<strong>de</strong>gajări <strong>de</strong> persoane în urma exploziilor, prăbu<strong>şi</strong>rii sau acci<strong>de</strong>ntelor <strong>de</strong><br />
muncă <strong>şi</strong> rămase blocate în apartament, ascensor, la înălţime, etc.)<br />
În anul 2009 au mai avut loc:<br />
- 70 <strong>de</strong>plasări fără intervenţie;<br />
- 34 cazuri în care autospecialele au fost întoarse din drum;<br />
- 5 alarme false.<br />
Pon<strong>de</strong>rea tipurilor <strong>de</strong> intervenţii din totalul acestora<br />
Intervenţia pe tipuri <strong>de</strong> servicii pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
În anului 2009, serviciile profesioniste pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au participat la<br />
1007 intervenţii, din care: 126 incendii (12.52% din totalul intervenţiilor), 99 ar<strong>de</strong>ri<br />
necontrolate (9.84%), 104 alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (10.33%), 38 acţiuni pentru<br />
asistenţa persoanelor (3,78%), 89 acţiuni pentru protecţia comunităţilor (8.84%),<br />
precum <strong>şi</strong> 551 cazuri <strong>de</strong> urgenţă asistate <strong>de</strong> S.M.U.R.D. (54.72%).<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Timp mediu <strong>de</strong> intervenţie pentru serviciile profesioniste<br />
77<br />
Viteza medie <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare 40.59<br />
14<br />
2008 2009<br />
97<br />
14<br />
timp mediu <strong>de</strong> răspuns (min)<br />
timp mediu <strong>de</strong> intervenţie la<br />
incendii (min)<br />
Serviciile voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au intervenit singure la 50<br />
incendii (28.25% din totalul incendiilor), iar la 41 incendii au intervenit în cooperare<br />
cu serviciile profesioniste (23.17% din totalul incendiilor). Serviciile private pentru<br />
situaţii <strong>de</strong> urgenţă au intervenit la o intervenţie în cooperare cu serviciile voluntare<br />
pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă (0,57% din totalul incendiilor).<br />
pag._____
Serviciile<br />
profesioniste pentru<br />
situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
72<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
85 incendii 41 incendii<br />
Acţiuni <strong>de</strong> salvare pe timpul intervenţiilor<br />
Bunuri protejate<br />
în valoare <strong>de</strong><br />
peste 21 mil. ron<br />
Serviciile voluntare<br />
pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
177 incendii<br />
56 persoane salvate<br />
- 33 adulţi<br />
- 23 copii<br />
1169<br />
Situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
89 animale <strong>şi</strong><br />
50 păsări salvate<br />
50 incendii<br />
INTERVENŢIILE SERVICIULUI MOBIL DE URGENŢĂ,<br />
REANIMARE ŞI DESCARCERARE.<br />
2008 2009<br />
+939%<br />
601<br />
persoane<br />
asistate medical<br />
Serviciul Mobil <strong>de</strong> Urgenţă Reanimare <strong>şi</strong> Descarcerare a intervenit la 551<br />
cazuri (în medie 1,65 pe zi), acordând ajutor medical calificat sau <strong>de</strong>scarcerare la 601<br />
persoane.<br />
Intervenţii pentru acordarea primului ajutor calificat - 504<br />
551<br />
Serviciile private<br />
pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
1 incendii<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Intoxicaţii - 9<br />
Afecţiuni cardiace - 28<br />
Traumatisme - 156<br />
Arsuri - 4<br />
Stop cardiorespirator - 13<br />
Chirurgicale - 3<br />
Afecţiuni medicale - 170<br />
Neuropsihiatrice - 2<br />
Alte afecţiuni - 92<br />
Afecţiuni contagioase - 1<br />
Transport interclinic - 1<br />
Prim ajutor la acci<strong>de</strong>nt rutier - 23<br />
Prim ajutor la acci<strong>de</strong>nt feroviar - 1<br />
Bolnav găsit <strong>de</strong>cedat - 1<br />
Intervenţii la asistenţă persoane: - 22<br />
În urma prăbu<strong>şi</strong>rii - 1<br />
Din alte cauze - 13<br />
Persoane rămase blocate - 2<br />
Persoane căzute în locuri publice - 6<br />
Intervenţii pentru <strong>de</strong>scarcerarea victimelor - 25<br />
INTERVENŢII PENTRU STINGEREA INCENDIILOR ŞI A<br />
ARDERILOR NECONTROLATE<br />
INCENDII<br />
2009<br />
2008<br />
199 incendii 177 incendii<br />
+4,74%<br />
Generalităţi<br />
În anul 2009, în zona <strong>de</strong> competenţă a Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa - Năsăud au avut loc 177 incendii (în medie<br />
0,53 pe zi), faţă <strong>de</strong> 199 incendii produse în anul 2008.<br />
Pe timpul intervenţiilor la incendii au fost salvate 23 persoane (18 adulţi <strong>şi</strong> 5<br />
copii) <strong>şi</strong> protejate bunuri <strong>şi</strong> instalaţii în valoare <strong>de</strong> peste 21 milioane Ron.<br />
Rata incendiilor a fost <strong>de</strong> 55,56 la suta <strong>de</strong> mii <strong>de</strong> locuitori, respectiv 32,93 la<br />
mia <strong>de</strong> km 2 .<br />
pag._____
Cauze <strong>de</strong> incendiu<br />
2009<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Situaţia incendiilor în funcţie <strong>de</strong> împărţirea teritorială( rural, urban)<br />
Din totalul acestora, 61.59% au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 38.41% în mediul<br />
urban.<br />
2009<br />
2008<br />
Coş <strong>de</strong> fum <strong>de</strong>fect sau necurăţat 50 (28,25%)<br />
Instalaţii electrice <strong>de</strong>fecte sau improvizate 49 (27,69%)<br />
Fumatul 18 (10,17%)<br />
Foc <strong>de</strong>schis 18 (10,17%)<br />
Mijloace <strong>de</strong> încălzire <strong>de</strong>fecte, improvizate sau<br />
nesupravegheate 16 (9.04%)<br />
Alte cauze 12 (6.78%)<br />
Jocul copiilor cu focul 9 (5,09%)<br />
Acţiune intenţionată 4 (2.26%)<br />
Ne<strong>de</strong>terminată 1 (0,57%)<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
68<br />
109<br />
104<br />
95<br />
MEDIUL RURAL<br />
MEDIUL URBAN<br />
ARDERI NECONTROLATE<br />
2008 2009<br />
23 200<br />
Se observă o creştere foarte mare a ar<strong>de</strong>rilor necontrolate faţă <strong>de</strong> aceea<strong>şi</strong><br />
perioadă a anului 2009.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
ALTE SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
În anul 2009 s-au înregistrat 203 <strong>de</strong> cazuri <strong>de</strong> alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (în medie<br />
0,61 pe zi).<br />
Aceste intervenţii s-au manifestat astfel:<br />
6 acţiuni pentru distrugerea <strong>de</strong> zăpoare (3,25%);<br />
13 acţiuni <strong>de</strong> înlăturare a efectelor negative ale inundaţiilor <strong>şi</strong><br />
alunecărilor <strong>de</strong> teren (6,49%);<br />
57 evenimente publice <strong>de</strong> amploare care pot genera situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
(25,41%);<br />
17 alte intervenţii (8,11%)<br />
17 misiuni pirotehnice (9,19%);<br />
2 intervenţii la avarierea gravă a sistemelor <strong>de</strong> gospodărire comunală<br />
(1,09%);<br />
91 acţiuni pentru protecţia comunităţilor (46,49%).<br />
ANALIZA INTERVENŢIILOR PE SUBUNITĂŢI<br />
În anul 2009 subunităţile specializate <strong>de</strong> intervenţie din cadrul Inspectoratului<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă “Bistriţa”, al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud au fost solicitate să<br />
intervină la un număr <strong>de</strong> 1007 <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă, în medie 3.02 intervenţii / zi.<br />
Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Bistriţa: 344 intervenţii în anul 2009<br />
Din totalul intervenţiilor, 95 (27,62%) au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 249 (72,38%) în<br />
mediul urban.<br />
Incendii - 78(22.68%)<br />
Asistenţă persoane - 31 (9.02%)<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 94 (27,33%)<br />
Asanare teritoriu <strong>şi</strong> distrugere <strong>de</strong> muniţie - 17<br />
Distrugeri <strong>de</strong> zăpoare - 6<br />
Asigurarea măsurilor specifice la evenimente<br />
publice <strong>de</strong> amploare care pot genera situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă - 62<br />
Fenomene meteo periculoase<br />
Avariere gravă a sistemelor <strong>de</strong><br />
- 2<br />
gospodărire comunală - 1<br />
Alte intervenţii - 6<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 54 (15,70%)<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate - 61 (17.74%)<br />
Intervenţii pentru <strong>de</strong>scarcerare/SMURD - 26 (7.56%)<br />
pag._____
27,33%<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
15,70%<br />
9,02%<br />
17,74%<br />
22,68%<br />
7,56%<br />
Incendii<br />
Intervenţii S.M.U.R.D.<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate<br />
Asistenta persoane<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor<br />
Notă - Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (misiuni pirotehnice, alunecări <strong>de</strong> teren, fenomene meteo periculoase, înlăturarea<br />
efectelor inundaţiilor, avarii la utilităţi publice, etc).<br />
- Acţiuni pentru protecţia comunităţilor (asigurare măsuri <strong>de</strong> apărare împotriva incendiilor la acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong><br />
circulaţie <strong>şi</strong> pe timpul <strong>de</strong>sfăşurării <strong>de</strong> evenimente publice, protecţia mediului, salvări <strong>de</strong> animale, etc).<br />
- Asistenţă persoane (<strong>de</strong>gajări <strong>de</strong> persoane în urma exploziilor, prăbu<strong>şi</strong>rii sau acci<strong>de</strong>ntelor <strong>de</strong> muncă <strong>şi</strong><br />
rămase blocate în apartament, ascensor, la înălţime, etc.)<br />
În anul 2009 au mai avut loc:<br />
- 37 <strong>de</strong>plasări fără intervenţie;<br />
- 16 cazuri în care autospecialele au fost întoarse din drum;<br />
- 3 alarme false.<br />
Secţia <strong>de</strong> Pompieri Năsăud: 607 <strong>de</strong> intervenţii în anul 2009<br />
Din totalul intervenţiilor, 336 (55,36%) au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 271 (44,64%) în<br />
mediul urban.<br />
Incendii - 35 (5,77 %)<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 7 (0,69 %)<br />
Avariere gravă a sistemelor <strong>de</strong><br />
gospodărire comunală - 1<br />
Altă situaţie - 3<br />
Evenimente publice <strong>de</strong> amploare - 3<br />
Asistenţa persoanelor - 5 (0,83 %)<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 19 (3,13 %)<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate - 20 (3,30 %)<br />
Intervenţii SMURD - 521 (85,84 %)<br />
0,83%<br />
5,77%<br />
3,13%<br />
1,16%<br />
3,30% 85,84%<br />
Incendii<br />
Asistenţa persoanelor<br />
Intervenţii S.M.U.R.D.<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate<br />
Alte evenimente<br />
Notă: - Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (misiuni pirotehnice, alunecări <strong>de</strong> teren, fenomene meteo periculoase, înlăturarea<br />
efectelor inundaţiilor, avarii la utilităţi publice, etc).<br />
- Acţiuni pentru protecţia comunităţilor (asigurare măsuri <strong>de</strong> apărare împotriva incendiilor la acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong><br />
circulaţie <strong>şi</strong> pe timpul <strong>de</strong>sfăşurării <strong>de</strong> evenimente publice, protecţia mediului, salvări <strong>de</strong> animale, etc).<br />
- Asistenţă persoane (<strong>de</strong>gajări <strong>de</strong> persoane în urma exploziilor, prăbu<strong>şi</strong>rii sau acci<strong>de</strong>ntelor <strong>de</strong> muncă <strong>şi</strong><br />
rămase blocate în apartament, ascensor, la înălţime, etc.)<br />
În anul 2009 au mai avut loc:<br />
- 28 <strong>de</strong>plasări fără intervenţie;<br />
- 13 cazuri în care autospecialele au fost întoarse din drum<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Garda <strong>de</strong> Intervenţie Beclean: 56 <strong>de</strong> intervenţii în anul 2009<br />
Din totalul intervenţiilor, 28 (50.00%) au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 28 (50.00%) în<br />
mediul urban.<br />
Incendii - 13(23.22%)<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 3 (5,36%)<br />
Fenomene meteo periculoase - 3<br />
Asistenţă persoane - 2 (3,58%)<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate - 18 (32,15%)<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 16 (28,58 %)<br />
Intervenţii SMURD - 4 (7,15 %)<br />
În anul 2009 au mai avut loc:<br />
- 5 cazuri în care autospecialele au fost întoarse din drum;<br />
- 5 <strong>de</strong>plasări fără intervenţie;<br />
- 2 alarme false.<br />
ANALIZA INTERVENŢIILOR SERVICIILOR VOLUNTARE PENTRU<br />
SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
Serviciile Voluntare pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă au fost solicitate să intervină,<br />
în anul 2009, la un număr <strong>de</strong> 162 <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă, din care:<br />
- 51 <strong>de</strong> incendii (30,63%);<br />
- 8 alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (5,00%);<br />
- 101 ar<strong>de</strong>ri necontrolate (63,13%);<br />
- 2 salvări <strong>de</strong> animale (1,25%);<br />
În anul 2010, serviciile profesioniste, voluntare <strong>şi</strong> private pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă au fost alertate la 3975 situaţii <strong>de</strong> urgenţă, din care:<br />
3435 cazuri <strong>de</strong> urgenţă asistate <strong>de</strong> S.M.U.R.D. (86.33%);<br />
194 incendii (4.83%);<br />
49 ar<strong>de</strong>ri necontrolate (1.22%);<br />
143 alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (3.74%),<br />
43 asistenţă persoane (1.09%),<br />
111 acţiuni pentru protecţia comunităţilor (2.78%).<br />
Intervenţia pe categorii <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
3500<br />
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
194<br />
3435<br />
incendii intervenţii<br />
SMURD<br />
ar<strong>de</strong>ri<br />
necontrolate<br />
49 143 43 111<br />
alte situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
asistenţa<br />
persoanelor<br />
acţiuni protecţie<br />
comunităţi<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Notă: - Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (misiuni pirotehnice, alunecări <strong>de</strong> teren, fenomene meteo<br />
periculoase, înlăturarea efectelor inundaţiilor, avarii la utilităţi publice, etc).<br />
- Acţiuni pentru protecţia comunităţilor (alte intervenţii, protecţia mediului, salvări <strong>de</strong><br />
animale, etc).<br />
- Asistenţă persoane (<strong>de</strong>gajări <strong>de</strong> persoane în urma exploziilor, prăbu<strong>şi</strong>rii sau acci<strong>de</strong>ntelor <strong>de</strong><br />
muncă <strong>şi</strong> rămase blocate în apartament, ascensor, la înălţime, etc.)<br />
În anul 2010 au mai avut loc:<br />
- 136 <strong>de</strong>plasări fără intervenţie;<br />
- 38 întors din drum;<br />
- 28 alerte false;<br />
- 34 asigurări/supravegheri.<br />
Pon<strong>de</strong>rea tipurilor <strong>de</strong> intervenţii din totalul acestora<br />
86,42%<br />
1,23%<br />
1,08%<br />
3,6%<br />
2,79%<br />
4,88%<br />
Incendii<br />
Intervenţii S.M.U.R.D.<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate<br />
Asistenta persoane<br />
Alte situatii <strong>de</strong> urgenta<br />
Acţiuni pentru protecţia<br />
comunităţilor<br />
Intervenţia pe tipuri <strong>de</strong> servicii pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
În anul 2010, serviciile profesioniste pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au participat la<br />
3885 intervenţii, din care: - 156 incendii (4,02%);<br />
- 114 alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (2,93%);<br />
- 43 acţiuni pentru asistenţa persoanelor (1,11%);<br />
- 107 acţiuni pentru protecţia comunităţilor (2,75%);<br />
- 30 ar<strong>de</strong>ri necontrolate (0,77%);<br />
- 3435 cazuri <strong>de</strong> urgenţă asistate <strong>de</strong> S.M.U.R.D. (88,42%).<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Timp mediu <strong>de</strong> intervenţie pentru serviciile profesioniste<br />
91<br />
14<br />
81<br />
Viteza medie <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare 44.94 km/h<br />
timp mediu <strong>de</strong> răspuns (min)<br />
2009 2010<br />
16<br />
timp mediu <strong>de</strong> intervenţie la<br />
incendii (min)<br />
Serviciile voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au intervenit singure la 38<br />
incendii (19,59% din totalul incendiilor), iar la 60 incendii au intervenit în<br />
cooperare cu serviciile profesioniste (30,93% din totalul incendiilor). Serviciile<br />
private pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au avut, în perioada analizată, o intervenţie, în<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
cooperare cu serviciile voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă <strong>şi</strong> serviciile<br />
profesioniste pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă.<br />
Serviciile<br />
profesioniste pentru<br />
situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
Acţiuni <strong>de</strong> salvare pe timpul intervenţiilor<br />
Bunuri protejate în<br />
valoare <strong>de</strong> peste 21,5<br />
mil. ron<br />
INTERVENŢIILE SERVICIULUI MOBIL DE URGENŢĂ,<br />
REANIMARE ŞI DESCARCERARE.<br />
2009 2010<br />
841<br />
Serviciile voluntare<br />
pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
95 incendii 60 incendii 38 incendii<br />
194<br />
incendii<br />
125 persoane salvate<br />
- 37 adulţi<br />
- 88 copii<br />
3975<br />
Situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
52 animale <strong>şi</strong><br />
145 păsări salvate<br />
Serviciile private<br />
pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
3536<br />
persoane<br />
asistate medical<br />
3435<br />
1 incendii<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Serviciul Mobil <strong>de</strong> Urgenţă Reanimare <strong>şi</strong> Descarcerare a intervenit la 3435<br />
cazuri (în medie 9,41 pe zi), acordând ajutor medical calificat la 3536 persoane.<br />
Intervenţii pentru acordarea primului ajutor calificat - 3241<br />
Intoxicaţii - 132<br />
Afecţiuni cardiace - 228<br />
Traumatisme - 755<br />
Arsuri - 16<br />
Stop cardio-respirator - 79<br />
Chirurgicale - 9<br />
Afecţiuni medicale - 1442<br />
Neuropsihiatrice - 122<br />
Alte afecţiuni - 149<br />
Afecţiuni contagioase - 4<br />
Transport interclinic - 117<br />
Prim ajutor la acci<strong>de</strong>nt rutier - 169<br />
Prim ajutor la acci<strong>de</strong>nt feroviar - 6<br />
Bolnav găsit <strong>de</strong>cedat - 13<br />
Intervenţii la asistenţă persoane: - 146<br />
Acci<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> muncă - 1<br />
Din alte cauze - 7<br />
Persoane rămase blocate - 1<br />
Persoane căzute în locuri publice - 137<br />
Intervenţii pentru <strong>de</strong>scarcerarea victimelor - 48<br />
INTERVENŢII PENTRU STINGEREA INCENDIILOR ŞI A<br />
ARDERILOR NECONTROLATE<br />
INCENDII<br />
2009<br />
2010<br />
200 incendii 194 incendii<br />
În anul 2010, în zona <strong>de</strong> competenţă a Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa - Năsăud au avut loc 194 incendii (în medie<br />
0,53 pe zi), faţă <strong>de</strong> 200 în anul 2009.<br />
Pe timpul intervenţiilor la incendii au fost salvate 125 <strong>de</strong> persoane (37 adulţi<br />
<strong>şi</strong> 88 copii) <strong>şi</strong> protejate bunuri în valoare <strong>de</strong> peste 21,5 milioane Ron.<br />
Rata incendiilor a fost <strong>de</strong> 60,87 la suta <strong>de</strong> mii <strong>de</strong> locuitori, respectiv 28,55 la<br />
mia <strong>de</strong> km 2 .<br />
pag._____
Cauze <strong>de</strong> incendiu<br />
2010<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Situaţia incendiilor în funcţie <strong>de</strong> împărţirea teritorială( rural, urban)<br />
Din totalul acestora, 58,25 % au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 41,75 % în<br />
mediul urban.<br />
2010<br />
2009<br />
81<br />
79<br />
113<br />
121<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90100110120130<br />
Coş <strong>de</strong> fum <strong>de</strong>fect sau necurăţat 59 (30,41%)<br />
Instalaţii electrice <strong>de</strong>fecte sau improvizate 49 (25,26%)<br />
Mijloace <strong>de</strong> încălzire <strong>de</strong>fecte, improvizate sau<br />
nesupravegheate 21(10,82%)<br />
Fumatul 17 (8,76%)<br />
Foc <strong>de</strong>schis 16 (8,25%)<br />
Jocul copiilor cu focul 8 (4,12%)<br />
Sudură 5 (2,58%)<br />
Acţiune intenţionată 5 (2,58%)<br />
Trăsnet 4 (2,06%)<br />
Alte cauze 4 (2,06%)<br />
Autoaprin<strong>de</strong>re 2 (1,03%)<br />
Defecţiuni tehnice <strong>de</strong> montaj 2 (1,03%)<br />
Acci<strong>de</strong>nt urmat <strong>de</strong> incendiu 2 (1,03%)<br />
MEDIUL RURAL<br />
MEDIUL URBAN<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
ARDERI NECONTROLATE<br />
2009 2010<br />
200 49<br />
Se observă o scă<strong>de</strong>re simţitoare a intervenţiilor pentru stingerea ar<strong>de</strong>rilor<br />
necontrolate faţă <strong>de</strong> aceea<strong>şi</strong> perioadă a anului 2009.<br />
ALTE SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
În anul 2010 s-au înregistrat 143 <strong>de</strong> cazuri <strong>de</strong> alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (0,39 pe<br />
zi).<br />
Aceste intervenţii s-au manifestat astfel:<br />
108 acţiuni <strong>de</strong> înlăturare a efectelor negative ale inundaţiilor <strong>şi</strong><br />
alunecărilor <strong>de</strong> teren (75,52%);<br />
21 misiuni pirotehnice (14,69%);<br />
9 evenimente publice <strong>de</strong> amploare care pot genera situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
(6,29%);<br />
1 acţiuni pentru distrugerea <strong>de</strong> zăpoare (0,7%);<br />
4 alte situaţii (2,8%);<br />
ANALIZA INTERVENŢIILOR PE SUBUNITĂŢI<br />
În anul 2010 subunităţile specializate <strong>de</strong> intervenţie din cadrul Inspectoratului<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă “Bistriţa”, al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud au fost solicitate să<br />
intervină la un număr <strong>de</strong> 3885 <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă, în medie 10,64 intervenţii / zi.<br />
Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Bistriţa: 2414 intervenţii<br />
Din totalul intervenţiilor, 900 (37,28%) au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 1514 (62,72%)<br />
în mediul urban.<br />
Incendii - 109 (4,52%)<br />
Asistenţă persoane - 34 (1,41%)<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 75 (3,11%)<br />
Fenomene meteo periculoase - 44<br />
Asanare teritoriu <strong>şi</strong> distrugere <strong>de</strong> muniţie - 21<br />
Evenimente publice <strong>de</strong> amploare - 8<br />
Acţiuni pentru distrugerea <strong>de</strong> zăpoare - 1<br />
Alte situaţii - 1<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 69 (2,86%)<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate: - 16 (0,66%);<br />
Intervenţii pentru <strong>de</strong>scarcerare/SMURD -2111 (87,45%)<br />
Notă: În anul 2010 au mai avut loc:<br />
- 74 <strong>de</strong>plasări fără intervenţie;<br />
- 17 alerte false;<br />
- 23 întoarse din drum;<br />
- 26 asigurări/supravegheri.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Secţia <strong>de</strong> Pompieri Năsăud +Garda <strong>de</strong> Intervenţie Beclean: 1471 intervenţii<br />
Din totalul intervenţiilor, 941 (63,97) au avut loc în mediul rural <strong>şi</strong> 530 (36,03) în<br />
mediul urban.<br />
Incendii - 47 (3,19%)<br />
Asistenţă persoane - 9 (0,61%)<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 39 (2,65%)<br />
Fenomene meteo periculoase - 35<br />
Alte situaţii - 3<br />
Evenimente publice <strong>de</strong> amploare - 1<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 38 (2,58%)<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate: - 14 (0,95%)<br />
Intervenţii SMURD - 1324 (90,01%)<br />
Notă: În anul 2010 au mai avut loc:<br />
- 62 <strong>de</strong>plasări fără intervenţie;<br />
- 11 alerte false;<br />
- 15 întoarse din drum;<br />
- 8 asigurări/supravegheri.<br />
ANALIZA INTERVENŢIILOR S.V.S.U.<br />
Serviciile Voluntare pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă au fost solicitate să intervină,<br />
în anul 2010, la un număr <strong>de</strong> 90 <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă, dintre care:<br />
- Incendii - 38 (42,22 %)<br />
- Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 29 (32,22 %)<br />
- Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 4 (4,45 %)<br />
- Ar<strong>de</strong>ri necontrolate - 19 (21,11%)<br />
În anul 2011, serviciile profesioniste, voluntare <strong>şi</strong> private pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă au fost alertate la 4903 situaţii <strong>de</strong> urgenţă, din care:<br />
Total 4903 situaţii <strong>de</strong> urgenţă (în medie 13,43 pe zi), din care:<br />
- 4215 cazuri <strong>de</strong> urgenţă asistate <strong>de</strong> S.M.U.R.D. (85,96%);<br />
- 263 incendii (5,36%);<br />
- 56 alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (1,14%),<br />
- 75 asistenţă persoane (1,52),<br />
- 173 ar<strong>de</strong>ri necontrolate (3,52),<br />
- 121 acţiuni pentru protecţia comunităţilor (2,46%).<br />
1.1.-INTERVENŢIA PE CATEGORII DE SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
Notă: În anul 2011 au mai avut loc:<br />
- 87 <strong>de</strong>plasări fără intervenţie;<br />
- 41 întors din drum;<br />
- 13 alerte false;<br />
- 29 asigurări/supravegheri.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
1.2.-Pon<strong>de</strong>rea tipurilor <strong>de</strong> intervenţii din totalul acestora<br />
85,96%<br />
3,52%<br />
1,52%<br />
1,14%<br />
2,46%<br />
5,36%<br />
1.3. - Analiza comparativă a tipurilor <strong>de</strong> intervenţii 2010/2011<br />
Total situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
Incendii<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate<br />
Intervenţii S.M.U.R.D.<br />
Alte situatii <strong>de</strong> urgenta<br />
Asistenta persoane<br />
Alte actiuni pentru protecţia<br />
comunităţilor<br />
263<br />
194<br />
173<br />
49<br />
56<br />
143<br />
75<br />
43<br />
121<br />
111<br />
3435<br />
3975<br />
Incendii<br />
Intervenţii S.M.U.R.D.<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate<br />
Asistenta persoane<br />
Alte situatii <strong>de</strong> urgenta<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor<br />
4215<br />
4903<br />
0 1000 2000 3000 4000 5000 6000<br />
1.4.- Intervenţia pe tipuri <strong>de</strong> servicii pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
În anul 2011, serviciile profesioniste pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au participat la<br />
4737 intervenţii, din care:<br />
- 233 incendii (4,91%),<br />
- 31 alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă (0,65%),<br />
- 70 acţiuni pentru asistenţa persoanelor (1,47%),<br />
- 106 acţiuni pentru protecţia comunităţilor (2,23%),<br />
- 82 ar<strong>de</strong>ri necontrolate (1,73%),<br />
- 4215 cazuri <strong>de</strong> urgenţă asistate <strong>de</strong> S.M.U.R.D. (88,98%).<br />
2011<br />
2010<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Timp mediu <strong>de</strong> intervenţie pentru serviciile profesioniste<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
81 90<br />
16 23<br />
2010 2011<br />
timp mediu <strong>de</strong> răspuns (min)<br />
timp mediu <strong>de</strong> intervenţie la<br />
incendii (min)<br />
Serviciile voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au intervenit singure la 30 incendii<br />
(11,40% din totalul incendiilor), iar la 106 incendii au intervenit în cooperare cu<br />
serviciile profesioniste (40,30% din totalul incendiilor). Serviciile private pentru<br />
situaţii <strong>de</strong> urgenţă nu au avut nici o intervenţie în perioada analizată.<br />
Serviciile<br />
profesioniste pentru<br />
situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
1.5.-Acţiuni <strong>de</strong> salvare pe timpul intervenţiilor<br />
Bunuri protejate în<br />
valoare <strong>de</strong> peste<br />
34,56 mil. ron<br />
Viteza medie <strong>de</strong> <strong>de</strong>plasare 39,96 km/h<br />
Serviciile voluntare<br />
pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
127 incendii 106 incendii 30 incendii<br />
263<br />
incendii<br />
91 persoane salvate<br />
- 64 adulţi<br />
- 27 copii<br />
4903<br />
Situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
318 animale <strong>şi</strong><br />
63 păsări salvate<br />
Serviciile private<br />
pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă<br />
0 incendii<br />
4337<br />
persoane<br />
asistate medical<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
2.-INTERVENŢIILE SERVICIULUI MOBIL DE URGENŢĂ, REANIMARE ŞI<br />
DESCARCERARE.<br />
2010 2011<br />
3435<br />
4215<br />
Serviciul Mobil <strong>de</strong> Urgenţă Reanimare <strong>şi</strong> Descarcerare a intervenit la 4215 cazuri<br />
(în medie 11,54 pe zi), acordând ajutor medical calificat sau <strong>de</strong>scarcerare la 4337<br />
persoane.<br />
Intervenţii pentru acordarea primului ajutor calificat - 3986<br />
Intoxicaţii - 159<br />
Afecţiuni cardiace - 272<br />
Traumatisme - 894<br />
Chirurgicale - 4<br />
Afecţiuni contagioase - 1<br />
Stop cardiorespirator - 79<br />
Arsuri - 18<br />
Afecţiuni medicale - 1491<br />
Neuropsihiatrice - 405<br />
Alte afecţiuni - 93<br />
Transport interclinic - 356<br />
Prim ajutor la acci<strong>de</strong>nt rutier - 195<br />
Prim ajutor la acci<strong>de</strong>nt feroviar - 2<br />
Bolnav găsit <strong>de</strong>cedat - 15<br />
Intervenţii la asistenţă persoane: - 183<br />
Din alte cauze - 4<br />
Persoane căzute în locuri publice - 174<br />
Rămase blocate - 4<br />
Acci<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> muncă - 1<br />
Intervenţii pentru <strong>de</strong>scarcerarea victimelor - 46<br />
3.-INTERVENŢII PENTRU STINGEREA INCENDIILOR ŞI A<br />
ARDERILOR NECONTROLATE<br />
3.1.-INCENDII<br />
22,70%<br />
2010 2011<br />
194 incendii 263 incendii<br />
+ 35,56%<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
3.1.1.-Generalităţi<br />
În anul 2011, în zona <strong>de</strong> competenţă a Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa - Năsăud au avut loc 263 incendii (în medie 0,72 pe zi),<br />
faţă <strong>de</strong> 194 incendii (în medie 0,53 pe zi) produse în anul 2010.<br />
Pe timpul intervenţiilor au fost salvate 91 <strong>de</strong> persoane (64 adulţi <strong>şi</strong> 27 copii) <strong>şi</strong><br />
protejate bunuri în valoare <strong>de</strong> peste 34,56 milioane Ron.<br />
Rata incendiilor a fost <strong>de</strong> 82,33 la suta <strong>de</strong> mii <strong>de</strong> locuitori, respectiv 49,08 la mia<br />
<strong>de</strong> km 2 .<br />
3.1.2.- Cauze <strong>de</strong> incendiu<br />
focul <strong>de</strong>schis<br />
instalaţii electrice <strong>de</strong>fecte sau improvizate<br />
coş <strong>de</strong> fum necurăţat<br />
fumatul<br />
mijloace <strong>de</strong> incălzire <strong>de</strong>fecte<br />
acţiune intenţionată<br />
jocul copiilor cu focul<br />
trăsnet<br />
<strong>de</strong>fecţiuni tehnice <strong>de</strong> exploatare <strong>şi</strong> montaj<br />
scurgeri <strong>de</strong> lichi<strong>de</strong> inflamabile<br />
propagarea incendiului <strong>de</strong> la vecinătăţi<br />
ne<strong>de</strong>terminate<br />
scântei mecanice<br />
sudura<br />
efectuarea unor operaţiuni periculoase<br />
autoaprin<strong>de</strong>re<br />
acci<strong>de</strong>nt urmat <strong>de</strong> incendiu<br />
căldură solară<br />
2<br />
2<br />
2<br />
2<br />
1<br />
1<br />
1<br />
1<br />
44<br />
4 1113<br />
28<br />
26<br />
48<br />
55 59<br />
0 20 40 60 80<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
3.1.3. Situaţia incendiilor în funcţie <strong>de</strong> împărţirea teritorială (rural, urban)<br />
4. ALTE SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
În anul 2011 s-au înregistrat 56 cazuri <strong>de</strong> alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă.<br />
Aceste intervenţii s-au manifestat astfel:<br />
30 acţiuni <strong>de</strong> înlăturare a efectelor negative ale inundaţiilor;<br />
16 misiuni pirotehnice;<br />
1 acţiune pentru distrugere <strong>de</strong> zăpoare;<br />
7 acţiuni la evenimente publice;<br />
2 alte situaţi <strong>de</strong> urgenţă.<br />
5. ANALIZA INTERVENŢIILOR PE SUBUNITĂŢI<br />
În anul 2011 subunităţile specializate <strong>de</strong> intervenţie din cadrul Inspectoratului<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă “Bistriţa”, al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud au fost solicitate să<br />
intervină la un număr <strong>de</strong> 4737 <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă, în medie 12,97 intervenţii / zi.<br />
5.1 Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Bistriţa: 3068 intervenţii<br />
Incendii - 116 (3,78%)<br />
Asistenţă persoane - 57 (1,85%)<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 24 (0,78%)<br />
Acţiune <strong>de</strong> înlăturare a efectelor negative ale inundaţiilor - 1<br />
Asanare teritoriu <strong>şi</strong> distrugere <strong>de</strong> muniţie - 16<br />
Acţiuni pentru distrugerea <strong>de</strong> zăpoare - 1<br />
Evenimente publice - 6<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor -71 (2,31%)<br />
Ar<strong>de</strong>re necontrolată - 51 (1,66%)<br />
Intervenţii pentru <strong>de</strong>scarcerare/SMURD -2749 (89,60%)<br />
Notă: În anul 2011 au mai avut loc:<br />
- 59 <strong>de</strong>plasări fără intervenţie;<br />
- 11 alerte false;<br />
- 19 întoarse din drum;<br />
- 19 asigurări/supravegheri.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
5.2 Secţia <strong>de</strong> Pompieri Năsăud :1669 intervenţii<br />
Incendii - 117 (7,01 %)<br />
Asistenţă persoane - 13 (0,77 %)<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 7 (0,41%)<br />
Acţiune <strong>de</strong> înlăturare a efectelor negative ale inundaţiilor - 4<br />
Evenimente publice - 1<br />
Alte intervenţii - 1<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 35 (2,09%)<br />
Ar<strong>de</strong>re necontrolată - 31 (1,85)<br />
Intervenţii SMURD -1466 (87,83 %)<br />
6. ANALIZA INTERVENŢIILOR SERVICIILOR VOLUNTARE PENTRU<br />
SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
Serviciile Voluntare pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă au fost solicitate să intervină, în<br />
anul 2011, la un număr <strong>de</strong> 166 <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă, din care:<br />
Incendii - 30<br />
Asistenţa persoanelor - 5<br />
Acţiuni pentru protecţia comunităţilor - 15<br />
Ar<strong>de</strong>ri necontrolate - 91<br />
Alte situaţii <strong>de</strong> urgenţă - 25<br />
7. ALTE MISIUNI DESFĂŞURATE<br />
S-au asigurat măsurile specifice în conformitate cu preve<strong>de</strong>rile art. 14 al<br />
Ordinului comun pentru aprobarea Procedurii <strong>de</strong> Reglementare <strong>şi</strong> control al<br />
transportului <strong>de</strong>şeurilor pe teritoriul României H.G. 1061 din 2008 la 492 transporturi<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>şeuri periculoase.<br />
pag._____
Secţiunea 1<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
CAPITOLUL IV<br />
ACOPERIREA RISCURILOR<br />
Concepţia <strong>de</strong>sfăşurării acţiunilor <strong>de</strong> protecţie <strong>şi</strong> intervenţie<br />
Elaborarea concepţiei <strong>de</strong> <strong>de</strong>sfăşurare a acţiunilor <strong>de</strong> protecţie – intervenţie<br />
constă în stabilirea etapelor <strong>şi</strong> fazelor <strong>de</strong> intervenţie, în funcţie <strong>de</strong> evoluţia<br />
probabilă a situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă, <strong>de</strong>finirea obiectivelor, crearea <strong>de</strong> scenarii pe<br />
baza acţiunilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>zvoltare, a permiselor referitoare la condiţiile viitoare<br />
(completarea alternativelor faţă <strong>de</strong> obiectivele urmărite, i<strong>de</strong>ntificarea <strong>şi</strong> alegerea<br />
alternativei <strong>de</strong> acţiune optimă <strong>şi</strong> care recomandă planul <strong>de</strong> acţiune ce urmează să<br />
fie aplicat), selectarea cursului optim <strong>de</strong> acţiune <strong>şi</strong> stabilirea dispozitivului <strong>de</strong><br />
intervenţie, luarea <strong>de</strong>ciziei <strong>şi</strong> precizarea/transmiterea acesteia la structurile proprii<br />
<strong>şi</strong> a celor <strong>de</strong> cooperare.<br />
Pentru acoperirea riscurilor transfrontaliere, se încheie protocoale <strong>de</strong><br />
colaborare cu instituţiile similare din ţările cu care există graniţe comune, care<br />
prevăd modalităţi <strong>de</strong> informare asupra pericolelor probabile, avertizare/alarmare<br />
în cazul manifestării acestora, modalităţile <strong>de</strong> intervenţie comună asupra riscurilor<br />
transfrontaliere, precum <strong>şi</strong> exerciţiile <strong>şi</strong> aplicaţiile cu participare internaţională.<br />
Evitarea manifestării riscurilor, reducerea frecvenţei <strong>de</strong> producere ori<br />
limitarea consecinţelor acestora se realizează prin următoarele acţiuni:<br />
a) monitorizarea permanentă a parametrilor meteo, seismici, <strong>de</strong> mediu,<br />
hidrografici, etc. <strong>şi</strong> transmiterea datelor la autorităţile competente;<br />
b) activităţi preventive ale autorităţilor, pe domenii <strong>de</strong> competenţă;<br />
c) informarea populaţiei asupra pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong> adoptat în cazul manifestării unui<br />
pericol;<br />
d) exerciţii tactice în teren, privind gestionarea diferitelor tipuri <strong>de</strong> situaţii<br />
<strong>de</strong> urgenţă stabilite, în conformitate cu scenariile exerciţiilor;<br />
Activităţile preventive planificate, organizate <strong>şi</strong> <strong>de</strong>sfăşurate în scopul<br />
acoperirii riscurilor sunt:<br />
a) controale <strong>şi</strong> inspecţii <strong>de</strong> prevenire;<br />
b) avizare/autorizare <strong>de</strong> securitate la incendiu <strong>şi</strong> protecţie civilă; acordul;<br />
c) asistenţa tehnică <strong>de</strong> specialitate;<br />
d) informarea preventivă;<br />
e) pregătirea populaţiei;<br />
f) constatarea <strong>şi</strong> sancţionarea încălcărilor la preve<strong>de</strong>rile legale;<br />
g) alte forme.<br />
Planurile <strong>de</strong> intervenţie vor cuprin<strong>de</strong> informaţii referitoare la:<br />
a) categoriile <strong>de</strong> servicii <strong>de</strong> salvare/ intervenţie în caz <strong>de</strong> urgenţă <strong>şi</strong><br />
amplasarea unităţilor operative:<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
b) încadrarea <strong>şi</strong> mijloacele <strong>de</strong> intervenţie <strong>şi</strong> protecţie a<br />
personalului/populaţiei pentru fiecare tip <strong>de</strong> risc, pe categorii <strong>de</strong> forţe <strong>şi</strong> mijloace,<br />
cum sunt: autospeciale <strong>de</strong> lucru cu apă <strong>şi</strong> spumă, autospeciale <strong>de</strong> stingere cu<br />
pulbere <strong>şi</strong> azot, autospeciale pentru <strong>de</strong>scarcerare <strong>şi</strong> iluminat, autoscări pentru<br />
salvare <strong>de</strong> la înălţime <strong>şi</strong> alte tipuri <strong>de</strong> autospeciale, servanţi pompieri, salvatori,<br />
asistenţi medicali, scafandri, alpinişti etc.<br />
c) zona <strong>de</strong> acoperire a riscurilor;<br />
d) timpi <strong>de</strong> răspuns, cuantificaţi <strong>de</strong> o comisie compusă sin specialişti ai<br />
Inspectoratului Ju<strong>de</strong>ţean pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă;<br />
e) activitatea operaţională, prin prezentarea <strong>de</strong>taliată a pon<strong>de</strong>rii<br />
intervenţiilor la incendii; asistenţa medicală <strong>de</strong> urgenţă, reanimare <strong>şi</strong> <strong>de</strong>scarcerare;<br />
<strong>de</strong>blocări/salvări <strong>de</strong> persoane, salvări <strong>de</strong> animale etc.;<br />
f) alte informaţii consi<strong>de</strong>rate necesare.<br />
Secţiunea a 2-a<br />
Etapele <strong>de</strong> realizare a acţiunilor<br />
Desfăşurarea intervenţiei cuprin<strong>de</strong> următoarele operaţiuni principale:<br />
a) alertarea <strong>şi</strong>/sau alarmarea unităţilor <strong>şi</strong> a subunităţilor pentru intervenţie;<br />
b) informarea personalului <strong>de</strong> conducere asupra situaţiei create;<br />
c) <strong>de</strong>plasarea la locul intervenţiei;<br />
d) intrarea în acţiune a forţelor, amplasarea mijloacelor <strong>şi</strong> realizarea<br />
dispozitivului preliminar <strong>de</strong> intervenţie;<br />
e) transmiterea dispoziţiilor preliminare;<br />
f) recunoaşterea, analiza situaţiei, luarea <strong>de</strong>ciziei <strong>şi</strong> darea ordinului <strong>de</strong><br />
intervenţie;<br />
g) evacuarea, salvarea <strong>şi</strong>/sau protejarea persoanelor , animalelor <strong>şi</strong><br />
bunurilor;<br />
h) realizarea, adaptarea <strong>şi</strong> finalizarea dispozitivului <strong>de</strong> intervenţie la situaţia<br />
concretă;<br />
i) manevra <strong>de</strong> forţe;<br />
j) localizarea <strong>şi</strong> limitarea efectelor evenimentului/<strong>de</strong>zastrului;<br />
k) înlăturarea unor efecte negative ale evenimentului / <strong>de</strong>zastrului;<br />
l) regruparea forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor după în<strong>de</strong>plinirea misiunii;<br />
m) stabilirea cauzei producerii evenimentului <strong>şi</strong> a condiţiilor care au<br />
favorizat evoluţia acestuia;<br />
n) întocmirea procesului verbal <strong>de</strong> intervenţie <strong>şi</strong> a raportului <strong>de</strong> intervenţie;<br />
o) retragerea forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor <strong>de</strong> la locul acţiunii în locul <strong>de</strong> dislocare<br />
permanentă;<br />
p) restabilirea capacităţii <strong>de</strong> intervenţie;<br />
q) informarea inspectorului general/ inspectorului şef/ comandantului <strong>şi</strong> a<br />
eşalonului superior;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Secţiunea a 3-a<br />
Faze <strong>de</strong> urgenţă a acţiunilor<br />
În funcţie <strong>de</strong> locul, natura, amploarea <strong>şi</strong> evoluţia evenimentului, intervenţiile<br />
serviciilor profesioniste pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă sunt organizate astfel:<br />
a) urgenţa I – asigurată <strong>de</strong> garda/gărzile <strong>de</strong> intervenţie a/ale subunităţii în<br />
raionul / obiectivul afectat;<br />
b) urgenţa a II-a – asigurată <strong>de</strong> către subunităţile inspectoratului ju<strong>de</strong>ţean;<br />
c) urgenţa a III-a – asigurată <strong>de</strong> către două sau mai multe subunităţi<br />
limitrofe;<br />
d) urgenţa a IV-a – asigurată prin grupări operative, dislocate la ordinul<br />
inspectorului general al Inspectoratului General pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă, în cazul<br />
unor intervenţii <strong>de</strong> amploare <strong>şi</strong> <strong>de</strong> lungă durată;<br />
Conducerea acţiunilor <strong>de</strong> intervenţie, pe urgenţe, se asigură astfel:<br />
a) urgenţa I – <strong>de</strong> şeful gărzii <strong>de</strong> intervenţie al subunităţii în al cărei raion <strong>de</strong><br />
intervenţie s-a produs situaţia <strong>de</strong> urgenţă;<br />
b) urgenţa a II–a – <strong>de</strong> către inspectorul şef;<br />
c) urgenţa a III-a – <strong>de</strong> către inspectorul şef în a cărui zonă <strong>de</strong> competenţă sa<br />
produs evenimentul;<br />
d) urgenţa a IV-a – <strong>de</strong> către inspectorul general al I.G.S.U.;<br />
Secţiunea a 4-a<br />
Acţiunile <strong>de</strong> protecţie – intervenţie<br />
Forţele <strong>de</strong> intervenţie specializate acţionează conform domeniului lor <strong>de</strong><br />
competenţă, pentru:<br />
a) salvarea <strong>şi</strong>/sau protejarea oamenilor, animalelor <strong>şi</strong> bunurilor materiale,<br />
evacuarea <strong>şi</strong> transportul victimelor, cazarea sinistraţilor, aprovizionarea cu<br />
alimente, medicamente <strong>şi</strong> materiale <strong>de</strong> primă necesitate;<br />
b) acordarea primului ajutor medical <strong>şi</strong> psihologic, precum <strong>şi</strong> participarea<br />
la evacuarea populaţiei, instituţiilor publice <strong>şi</strong> operatorilor economici afectaţi;<br />
c) aplicarea măsurilor privind ordinea <strong>şi</strong> siguranţa publică pe timpul<br />
producerii situaţiei <strong>de</strong> urgenţă specifice;<br />
d) dirijarea <strong>şi</strong> îndrumarea circulaţiei pe direcţiile <strong>şi</strong> în zonele stabilite ca<br />
accesibile;<br />
e) diminuarea <strong>şi</strong>/sau eliminarea avariilor la reţelele <strong>şi</strong> clădiri cu funcţiuni<br />
esenţiale, a căror integritate pe durata cutremurelor este vitală pentru protecţia<br />
populaţiei: staţiile <strong>de</strong> pompieri <strong>şi</strong> sediile poliţiei, spitale <strong>şi</strong> alte construcţii aferente<br />
serviciilor sanitare care sunt dotate cu secţii <strong>de</strong> chirurgie <strong>şi</strong> <strong>de</strong> urgenţă, clădirile<br />
instituţiilor cu responsabilitate în gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă, în apărarea <strong>şi</strong><br />
securitatea naţională, staţiile <strong>de</strong> producere <strong>şi</strong> distribuţie a energiei <strong>şi</strong>/sau care<br />
asigură servicii esenţiale pentru celelalte categorii <strong>de</strong> clădiri menţionate, garaje <strong>de</strong><br />
vehicule ale serviciilor <strong>de</strong> urgenţă <strong>de</strong> diferite categorii, rezervoare <strong>de</strong> apă <strong>şi</strong> staţii<br />
<strong>de</strong> pompare esenţiale pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă, clădiri care conţin gaze toxice,<br />
explozivi <strong>şi</strong> alte substanţe periculoase, precum <strong>şi</strong> pentru căi <strong>de</strong> transport, clădiri<br />
pentru învăţământ;<br />
f) limitarea proporţiilor situaţiei <strong>de</strong> urgenţă specifice <strong>şi</strong> înlăturarea<br />
efectelor acesteia cu mijloacele din dotare.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
CONCEPŢIA SPECIFICĂ<br />
Privind planificarea, pregătirea, organizarea <strong>şi</strong> <strong>de</strong>sfăşurarea acţiunilor <strong>de</strong><br />
răspuns în situaţii <strong>de</strong> urgenţă în cadrul<br />
Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa”<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa - Năsăud<br />
Scopul <strong>şi</strong> obiectivele<br />
Prezenta concepţie reglementează modul <strong>de</strong> realizare a acţiunilor <strong>de</strong> răspuns a<br />
Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud,<br />
prin subunităţile subordonate, pe timpul manifestării unor situaţii <strong>de</strong> urgenţă,<br />
generate <strong>de</strong> diferite tipuri <strong>de</strong> risc ce se pot apărea în zona <strong>de</strong> competenţă a<br />
inspectoratului.<br />
Scopul activităţilor <strong>de</strong>sfăşurate <strong>de</strong> inspectorat <strong>şi</strong> structurile din subordine se<br />
referă la:<br />
- pregătirea preventivă <strong>şi</strong> protecţia prioritară a populaţiei;<br />
- realizarea condiţiilor necesare supravieţuirii în situaţii <strong>de</strong> urgenţă;<br />
- participarea la protecţia valorilor culturale, arhivistice, <strong>de</strong> patrimoniu <strong>şi</strong><br />
a bunurilor materiale, precum <strong>şi</strong> a mediului;<br />
- <strong>de</strong>sfăşurarea pregătirii profesionale a personalului, organismelor<br />
specializate <strong>şi</strong> serviciilor <strong>de</strong> urgenţă;<br />
- organizarea <strong>şi</strong> executarea intervenţiei operative pentru limitarea <strong>şi</strong><br />
înlăturarea efectelor negative generate <strong>de</strong> situaţiile <strong>de</strong> urgenţă;<br />
- constituirea rezervelor <strong>de</strong> resurse financiare <strong>şi</strong> tehnico-materiale<br />
specifice.<br />
Obiectivul general al Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă,,Bistriţa” este<br />
în<strong>de</strong>plinirea misiunilor <strong>de</strong> protecţie a populaţiei, bunurilor <strong>şi</strong> mediului în situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă <strong>şi</strong> protecţie civilă, prin realizarea următoarelor acţiuni principale :<br />
- asigurarea cadrului legal <strong>şi</strong> a condiţiilor necesare funcţionării optime;<br />
- înfiinţarea, organizarea <strong>şi</strong> operaţionalizarea structurilor pentru<br />
prevenirea si gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţa ale autorităţilor publice locale.<br />
Obiectivele specifice acţiunilor structurilor ce asigură managementul tipurilor<br />
<strong>de</strong> risc <strong>şi</strong> gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă sunt:<br />
- menţinerea la niveluri acceptabile sau, după caz, limitarea efectelor<br />
manifestării riscurilor i<strong>de</strong>ntificate;<br />
- analizarea promptă <strong>şi</strong> realistă a situaţiilor operative create, cu luarea în<br />
consi<strong>de</strong>rare a tuturor elementelor ce pot influenţa evoluţia factorilor <strong>de</strong> risc cu<br />
impact negativ asupra vieţii comunităţilor afectate, ca urmare a hotărârilor adoptate<br />
<strong>şi</strong> a măsurilor dispuse <strong>de</strong> factorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie abilitaţi conform legii;<br />
- menţinerea cooperării permanente cu toate structurile din compunerea<br />
Comitetului Ju<strong>de</strong>ţean pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă;<br />
- asigurarea unui grad ridicat <strong>de</strong> protecţie a populaţiei <strong>şi</strong> a personalului<br />
<strong>de</strong> intervenţie;<br />
- asigurarea intervenţiei oportune, cu eficienţă maximă, încadrată în<br />
timpii <strong>de</strong> răspuns planificaţi sau ordonaţi;<br />
- limitarea pier<strong>de</strong>rilor <strong>de</strong> vieţi, a pagubelor materiale <strong>şi</strong> a efectelor<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
negative asupra mediului;<br />
- realizarea unei repartiţii judicioase a forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor <strong>de</strong><br />
intervenţie în zona <strong>de</strong> competenţă a inspectoratului;<br />
- asigurarea unei conduceri <strong>şi</strong> coordonări unitare a acţiunilor <strong>de</strong><br />
intervenţie;<br />
Repartizarea managementului tipurilor <strong>de</strong> risc generatoare <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă, precum <strong>şi</strong> a principalelor funcţii <strong>de</strong> sprijin pe care le asigură<br />
ministerele, celelalte organe centrale <strong>şi</strong> organizaţiile neguvernamentale privind<br />
prevenirea <strong>şi</strong> gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă sunt cele stabilite prin Hotărârea<br />
Guvernului nr. 2288 din 09.12.2004.<br />
Planificarea, pregătirea, organizarea <strong>şi</strong> <strong>de</strong>sfăşurarea acţiunilor <strong>de</strong> răspuns în<br />
situaţii <strong>de</strong> urgenţă sunt activităţi <strong>şi</strong> acţiuni care necesită analizarea lor <strong>de</strong>falcat, atât<br />
în planul tipului <strong>de</strong> răspuns pe care îl furnizează, cât <strong>şi</strong> în ceea ce priveşte nivelul<br />
competenţei teritoriale la care se asigură răspunsul.<br />
Astfel, acţiunile <strong>de</strong> răspuns presupun conlucrarea permanentă între<br />
componenta managerială, responsabilă cu analizarea propunerilor, luarea<br />
<strong>de</strong>ciziilor <strong>şi</strong> transmiterea măsurilor ce se impun a fi adoptate, pe <strong>de</strong> o parte, <strong>şi</strong><br />
structurile tehnico – operative specializate, ale căror atribuţii principale constau<br />
în formularea propunerilor privind soluţiile tehnice <strong>de</strong> rezolvare a acestora,<br />
analizarea situaţiilor operative create, precum <strong>şi</strong> punerea în aplicare a hotărârilor<br />
organelor <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie.<br />
Tipuri <strong>de</strong> risc în al căror management este implicat Inspectoratul pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa – Năsăud, ca structură subordonată Inspectoratului General pentru Situaţii<br />
<strong>de</strong> Urgenţă asigură managementul următoarelor tipuri <strong>de</strong> risc generatoare <strong>de</strong><br />
situaţii <strong>de</strong> urgenţă:<br />
- incendii, cu excepţia celor <strong>de</strong> la fondul forestier;<br />
- acci<strong>de</strong>nte nucleare <strong>şi</strong>/sau urgenţe radiologice;<br />
- acci<strong>de</strong>nte chimice cu implicaţii în afara amplasamentului;<br />
- explozii necontrolate ale muniţiei rămase din timpul conflictelor militare;<br />
- că<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> obiecte din atmosferă <strong>şi</strong> din cosmos;<br />
Alături <strong>de</strong> alte instituţii ale administraţiei publice locale, Inspectoratului<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud îi revin<br />
responsabilităţi în managementul următoarelor tipuri <strong>de</strong> risc împreună cu structuri<br />
ale Inspectoratului Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Poliţie <strong>şi</strong> Inspectoratul <strong>de</strong> Jandarmi Ju<strong>de</strong>ţean:<br />
- avarierea gravă a sistemelor <strong>de</strong> gospodărire comunală;<br />
- evenimente publice <strong>de</strong> amploare care pot genera situaţii <strong>de</strong> urgenţă;<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa–Năsăud în<strong>de</strong>plineşte funcţii <strong>de</strong> sprijin pentru asigurarea managementului<br />
tipurilor <strong>de</strong> risc generatoare <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă, gestionate <strong>de</strong> alte instituţii<br />
publice centrale, după cum urmează:<br />
- cutremure puternice;<br />
- inundaţii sau secete;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- alunecări <strong>de</strong> teren;<br />
- acci<strong>de</strong>nte majore pe căile <strong>de</strong> transport;<br />
- că<strong>de</strong>ri masive <strong>de</strong> zăpadă, polei <strong>şi</strong> blocaje <strong>de</strong> gheţuri;<br />
- acci<strong>de</strong>nte, avarii, explozii <strong>şi</strong> incendii în industrie;<br />
- acci<strong>de</strong>nte chimice cu implicaţii pe amplasament;<br />
- avarii grave la magistralele <strong>de</strong> transport gaze, produse petroliere, energie<br />
electrică;<br />
- acci<strong>de</strong>nte la construcţii hidrotehnice;<br />
- alunecări <strong>şi</strong> prăbu<strong>şi</strong>ri <strong>de</strong> teren la exploatări miniere, inclusiv la cele cu<br />
implicaţii asupra infrastructurii reţelelor <strong>de</strong> transport a energiei <strong>şi</strong> gazelor<br />
naturale;<br />
- incendii la fondul forestier;<br />
- secetă;<br />
- că<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> grindină;<br />
- invazii <strong>de</strong> dăunători;<br />
- contaminări <strong>de</strong> culturi vegetale;<br />
- fenomene meteo periculoase;<br />
- poluări ale cursurilor <strong>de</strong> apă interioare;<br />
- epi<strong>de</strong>mii;<br />
- epizotii;<br />
- avarii grave la sistemele <strong>de</strong> comunicaţii <strong>şi</strong> informatică;<br />
- contaminări <strong>de</strong> produse vegetale <strong>şi</strong> animale;<br />
Misiunile Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud,<br />
ca structură subordonată Inspectoratului General pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă,<br />
în<strong>de</strong>plineşte, sau, după caz, participă la asigurarea următoarelor misiuni <strong>şi</strong> funcţii<br />
<strong>de</strong> sprijin:<br />
a) Planifică <strong>şi</strong> <strong>de</strong>sfăşoară inspecţii, controale, verificări <strong>şi</strong> alte acţiuni <strong>de</strong><br />
prevenire privind modul <strong>de</strong> aplicare a preve<strong>de</strong>rilor legale <strong>şi</strong> stabileşte măsurile<br />
necesare pentru creşterea nivelului <strong>de</strong> securitate al cetăţenilor <strong>şi</strong> bunurilor.<br />
b) Elaborează studii, prognoze <strong>şi</strong> analize statistice privind natura <strong>şi</strong> frecvenţa<br />
situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă produse <strong>şi</strong> propune măsuri în baza concluziilor rezultate din<br />
acestea.<br />
c) Desfăşoară activităţi <strong>de</strong> informare publică pentru cunoaşterea <strong>de</strong> către<br />
cetăţeni a tipurilor <strong>de</strong> risc specifice zonei <strong>de</strong> competenţă, măsurilor <strong>de</strong> prevenire,<br />
precum <strong>şi</strong> a conduitei <strong>de</strong> urmat pe timpul situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă.<br />
d) Participă la elaborarea reglementărilor specifice zonei <strong>de</strong> competenţă <strong>şi</strong><br />
avizează dispoziţiile în domeniul prevenirii <strong>şi</strong> intervenţiei în situaţii <strong>de</strong> urgenţă,<br />
emise <strong>de</strong> autorităţile publice locale <strong>şi</strong> cele <strong>de</strong>concentrate /<strong>de</strong>scentralizate.<br />
e) Emite avize <strong>şi</strong> autorizaţii, în condiţiile legii.<br />
f) Monitorizează <strong>şi</strong> evaluează tipurile <strong>de</strong> risc.<br />
g) Participă la elaborarea <strong>şi</strong> <strong>de</strong>rularea programelor pentru pregătirea<br />
autorităţilor, serviciilor <strong>de</strong> urgenţă voluntare <strong>şi</strong> private, precum <strong>şi</strong> a populaţiei.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
h) Organizează pregătirea personalului propriu.<br />
i) Execută, cu forţe proprii sau în cooperare, operaţiuni <strong>şi</strong> activităţi <strong>de</strong><br />
înştiinţare, avertizare, alarmare, alertare, recunoaştere, cercetare, evacuare,<br />
adăpostire, căutare, salvare, <strong>de</strong>scarcerare, prim-ajutor medical <strong>de</strong> urgenţă prin<br />
modului SMURD, <strong>de</strong>blocare, stingere a incendiilor, <strong>de</strong>poluare, protecţie NBCR <strong>şi</strong><br />
<strong>de</strong>contaminare, filtrare <strong>şi</strong> transport <strong>de</strong> apă, iluminat, asanare <strong>de</strong> muniţie<br />
neexplodată, protecţie a bunurilor materiale <strong>şi</strong> valorilor din patrimoniul cultural,<br />
acordare <strong>de</strong> sprijin pentru supravieţuirea populaţiei afectate <strong>şi</strong> alte măsuri <strong>de</strong><br />
protecţie a cetăţenilor în caz <strong>de</strong> situaţii urgenţă.<br />
j) Controlează <strong>şi</strong> îndrumă structurile subordonate, serviciile publice <strong>şi</strong><br />
private <strong>de</strong> urgenţă.<br />
k) Participă la i<strong>de</strong>ntificarea resurselor umane <strong>şi</strong> materialelor disponibile<br />
pentru răspuns în situaţii <strong>de</strong> urgenţă <strong>şi</strong> ţine evi<strong>de</strong>nţa acestora.<br />
l) Stabileşte concepţia <strong>de</strong> intervenţie <strong>şi</strong> elaborează /coordonează elaborarea<br />
documentelor operative <strong>de</strong> răspuns.<br />
m) Avizează planurile <strong>de</strong> răspuns ale serviciilor <strong>de</strong> urgenţă voluntare <strong>şi</strong><br />
private.<br />
n) Planifică <strong>şi</strong> <strong>de</strong>sfăşoară exerciţii, aplicaţii <strong>şi</strong> alte activităţi <strong>de</strong> pregătire,<br />
pentru verificarea viabilităţii documentelor operative.<br />
o) Organizează banca <strong>de</strong> date privind intervenţiile, analizează periodic<br />
situaţia operativă <strong>şi</strong> valorifică rezultatele.<br />
p) Participă cu grupări operative/solicită sprijinul grupărilor operative<br />
stabilite <strong>şi</strong> aprobate pentru/la intervenţii în zona/în afara zonei <strong>de</strong> competenţă.<br />
q) Participă la acţiuni <strong>de</strong> pregătire <strong>şi</strong> intervenţie în afara teritoriului naţional,<br />
în baza acordurilor la care statul român este parte.<br />
r) Participă la cercetarea cauzelor <strong>de</strong> incendiu, a condiţiilor <strong>şi</strong> împrejurărilor<br />
care au <strong>de</strong>terminat ori favorizat producerea acci<strong>de</strong>ntelor <strong>şi</strong> <strong>de</strong>zastrelor.<br />
s) Stabileşte, împreună cu organele abilitate <strong>de</strong> lege, cauzele probabile ale<br />
incendiului.<br />
t) Controlează respectarea criteriilor <strong>de</strong> performanţă, stabilite în condiţiile<br />
legii, în organizarea <strong>şi</strong> dotarea serviciilor voluntare <strong>şi</strong> private, precum <strong>şi</strong> activitatea<br />
acestora.<br />
u) Constată <strong>şi</strong> sancţionează, prin personalul <strong>de</strong>semnat, încălcarea<br />
dispoziţiilor legale din domeniul <strong>de</strong> competenţă.<br />
v) Desfăşoară activităţi privind soluţionarea petiţiilor în domeniul specific.<br />
w) Organizează concursuri profesionale cu serviciile voluntare <strong>şi</strong> private,<br />
precum <strong>şi</strong> acţiuni educative cu cercurile tehnico-aplicative din şcoli.<br />
x) Asigură informarea organelor competente <strong>şi</strong> raportarea acţiunilor<br />
<strong>de</strong>sfăşurate, conform reglementărilor specifice.<br />
y) Încheie după terminarea operaţiunilor <strong>de</strong> intervenţie, documentele<br />
stabilite potrivit regulamentului elaborat <strong>de</strong> Inspectorul general.<br />
z) În<strong>de</strong>plineşte alte sarcini stabilite prin lege.<br />
aa) Inspectoratul asigură planificarea <strong>şi</strong> mobilizarea resurselor proprii proprii<br />
la instituirea măsurilor excepţionale prevăzute <strong>de</strong> lege, precum <strong>şi</strong> la <strong>de</strong>clararea<br />
stărilor <strong>de</strong> mobilizare <strong>şi</strong> război.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
ab) Pentru în<strong>de</strong>plinirea atribuţiilor specifice, inspectoratul colaborează cu<br />
autorităţile administraţiei publice locale, cu celelalte structuri <strong>de</strong>concentrate ale<br />
Ministerului Administraţiei <strong>şi</strong> Internelor, unităţi ale armatei, serviciile voluntare <strong>şi</strong><br />
private, serviciile <strong>de</strong>scentralizate, filialele locale ale Societăţii Naţionale <strong>de</strong> Cruce<br />
Ro<strong>şi</strong>e, mass-media, precum <strong>şi</strong> cu alte asociaţii, fundaţii <strong>şi</strong> organizaţii<br />
nonguvernamentale care activează în domeniul specific.<br />
ac) Inspectoratele colaborează cu servicii <strong>şi</strong> organizaţii locale <strong>de</strong> profil din<br />
alte state, pe baza acordurilor, înţelegerilor <strong>şi</strong> programelor, stabilite potrivit<br />
dispoziţiilor legale.<br />
În situaţii <strong>de</strong>osebite, atunci când se asigură sprijin logistic <strong>de</strong> la alte<br />
componente ale Sistemului Naţional <strong>de</strong> Management al Situaţiilor <strong>de</strong> Urgenţă (la<br />
nivel ju<strong>de</strong>ţean <strong>şi</strong> local), Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă ,,Bistriţa” poate<br />
în<strong>de</strong>plini, pentru o perioadă <strong>de</strong> timp <strong>de</strong>terminată, fără a afecta capacitatea <strong>de</strong><br />
intervenţie, misiuni <strong>de</strong> tipul:<br />
a) asigurarea unor legături <strong>de</strong> comunicaţii <strong>şi</strong> informatică;<br />
b) asigurarea energiei pentru iluminat pe timpul <strong>de</strong>sfăşurării unor misiuni <strong>de</strong><br />
intervenţie;<br />
c) participarea la acţiuni <strong>de</strong> reabilitare a zonelor afectate, prin angrenarea<br />
unor categorii <strong>de</strong> forţe <strong>şi</strong> mijloace în <strong>de</strong>gajarea aluviunilor <strong>şi</strong> altor materiale,<br />
scoaterea apei din subsolurile/incintele inundate etc.<br />
Pentru în<strong>de</strong>plinirea atribuţiilor specifice, Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă ,,Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud colaborează cu autorităţile<br />
administraţiei publice locale, cu celelalte structuri <strong>de</strong>concentrate ale Ministerului<br />
Administraţiei <strong>şi</strong> Internelor <strong>de</strong> la nivel ju<strong>de</strong>ţean, Centrul Militar Ju<strong>de</strong>ţean<br />
Bistriţa - Năsăud, serviciile voluntare <strong>şi</strong> private, serviciile <strong>de</strong>scentralizate, filiala<br />
Bistriţa - Năsăud a Societăţii Naţionale <strong>de</strong> Cruce Ro<strong>şi</strong>e, mass-media, precum <strong>şi</strong> cu<br />
alte asociaţii, fundaţii <strong>şi</strong> organizaţii nonguvernamentale care activează în domeniul<br />
specific. De asemenea, inspectoratul colaborează cu servicii <strong>şi</strong> organizaţii locale <strong>de</strong><br />
profil din alte state, pe baza acordurilor, înţelegerilor <strong>şi</strong> programelor, stabilite<br />
potrivit dispoziţiilor legale.<br />
Conducerea <strong>şi</strong> coordonarea acţiunilor <strong>de</strong> răspuns<br />
Planificarea, coordonarea, conducerea <strong>şi</strong> executarea acţiunilor <strong>de</strong> răspuns<br />
specifice, cooperarea cu celelalte instituţii <strong>şi</strong> organisme implicate, folosirea forţelor<br />
<strong>şi</strong> mijloacelor proprii, constituirea dispozitivelor <strong>de</strong> intervenţie <strong>şi</strong> asigurarea<br />
comunicaţiilor se realizează integrat, în scopul în<strong>de</strong>plinirii în mod unitar <strong>şi</strong> coerent<br />
a atribuţiilor stabilite.<br />
Pentru în<strong>de</strong>plinirea misiunilor specifice în domeniul gestionării situaţiilor <strong>de</strong><br />
urgenţă, structurile subordonate Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa - Năsăud acţionează, potrivit domeniului <strong>de</strong><br />
competenţă, la ordinul, sau după caz, la solicitarea:<br />
- Prefectului ju<strong>de</strong>ţului, în calitate <strong>de</strong> preşedinte al Comitetului Ju<strong>de</strong>ţean pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă;<br />
- Primarilor oraşelor <strong>şi</strong> comunelor, în calitate <strong>de</strong> preşedinţi ai Comitetelor<br />
locale pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Conducerea <strong>şi</strong> coordonarea efectivelor subunităţilor subordonate<br />
Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud<br />
se asigură <strong>de</strong> către şefii gărzilor <strong>de</strong> intervenţie, comandanţii <strong>de</strong> subunităţi sau şeful<br />
grupei operative a inspectoratului, potrivit procedurilor privind gestionarea<br />
situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă elaborate <strong>de</strong> către Inspectoratul General pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă.<br />
Pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă <strong>de</strong> amploare <strong>şi</strong> complexitate ridicată,<br />
potrivit procedurilor în vigoare, se activează următoarele structuri <strong>de</strong> coordonare <strong>şi</strong><br />
conducere a intervenţiei:<br />
- Centrul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Coordonare <strong>şi</strong> Conducere a Intervenţiei<br />
(C.J.C.C.I.), cu sediul în municipiul Bistriţa, str. Sigmirului nr. 16.<br />
În exercitarea atribuţiilor funcţionale, structura menţionată mai sus execută<br />
următoarele:<br />
- elaborează concepţia <strong>şi</strong> planurile <strong>de</strong> acţiune ale structurilor prevăzute să<br />
intervină;<br />
- elaborează documentele <strong>de</strong> conducere <strong>şi</strong> coordonare a acţiunilor <strong>de</strong><br />
intervenţie;<br />
- evaluează necesarul <strong>de</strong> forţe <strong>şi</strong> mijloace pentru în<strong>de</strong>plinirea misiunilor ce<br />
revin în competenţa Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud <strong>şi</strong> structurilor subordonate <strong>şi</strong> coordonează activităţile <strong>de</strong><br />
planificare a misiunilor ce revin în competenţa acestora;<br />
- gestionează fluxul informaţional cu structurile <strong>de</strong> conducere <strong>şi</strong> coordonare<br />
aparţinând componentelor Sistemului Naţional <strong>de</strong> Management al Situaţiilor <strong>de</strong><br />
Urgenţă (la nivel naţional, ju<strong>de</strong>ţean <strong>şi</strong> local);<br />
În regim <strong>de</strong> normalitate, activitatea C.J.C.C.I. este asigurată <strong>de</strong> personal din<br />
cadrul Centrului Operaţional Ju<strong>de</strong>ţean prin Secretariatul Tehnic Permanent, care<br />
monitorizează situaţia la nivel ju<strong>de</strong>ţean al situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă <strong>şi</strong> reprezintă<br />
nucleul <strong>de</strong> activare al C.J.C.C.I..<br />
C.J.C.C.I. poate funcţiona parţial sau total încadrat, conform procedurilor <strong>de</strong><br />
activare pe faze, astfel:<br />
a) ver<strong>de</strong> – rutină: personalul este asigurat <strong>de</strong> către Centrul<br />
Operaţional – compartimentul Monitorizare Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă <strong>şi</strong> Dispecerat.<br />
b) galben – alertă: toate atribuţiile privind gestionarea situaţiei <strong>de</strong><br />
urgenţă aflată în această fază se transferă personalului C.J.C.C.I care se<br />
suplimentează cu specialişti din structurile specializate al Inspectoratului Pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud; activitatea se va<br />
<strong>de</strong>sfăşura în locaţiile C.J.C.C.I. conform procedurilor;<br />
c) portocaliu – activare parţială a C.J.C.C.I.: personalul din faza<br />
prece<strong>de</strong>ntă, galben, care se suplimentează cu specialişti din alte structuri<br />
specializate ale I.S.U. „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud, precum <strong>şi</strong> cu<br />
reprezentanţi ai autorităţilor publice centrale sau locale responsabile sau care<br />
în<strong>de</strong>plinesc funcţii <strong>de</strong> sprijin în gestionarea tipului <strong>de</strong> risc manifestat, conform<br />
legislaţiei în vigoare; activitatea se va <strong>de</strong>sfăşura în locaţiile C.J.C.C.I. conform<br />
procedurilor;<br />
d) roşu – activare totală: personalul din faza prece<strong>de</strong>ntă -<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
portocaliu, este suplimentat, până la încadrarea completă, prevăzută în<br />
organigrama C.J.C.C.I., cu specialişti din cadrul tuturor instituţiilor publice<br />
centrale cu atribuţii în managementul situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă, conform legislaţiei în<br />
vigoare; activitatea se va <strong>de</strong>sfăşura în locaţiile C.J.C.C.I. conform procedurilor.<br />
În funcţie <strong>de</strong> locul, natura, amploarea <strong>şi</strong> evoluţia evenimentului, intervenţiile<br />
serviciilor profesioniste pentru situaţi <strong>de</strong> urgenţă sunt organizate <strong>şi</strong> conduse pe<br />
urgenţe, potrivit Concepţiei specifice <strong>de</strong> acţiuni în situaţii <strong>de</strong> urgenţă a<br />
inspectoratului general.<br />
Sistemul organizat pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă cuprin<strong>de</strong>:<br />
Subsistemul <strong>de</strong>cizional, constituit din:<br />
- Comitetul ju<strong>de</strong>ţean/local pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă;<br />
- puncte <strong>de</strong> comandă înaintate (fixe sau mobile), <strong>de</strong>servite <strong>de</strong><br />
comandantul intervenţiei/acţiunii sau grupele operative după caz.<br />
Subsistemul operaţional (structuri tehnico–operaţionale, <strong>de</strong> suport tehnic<br />
<strong>şi</strong> intervenţie):<br />
- compartimente funcţionale specializate (organizate la nivelul Centrului<br />
Operaţional Ju<strong>de</strong>ţean sau C.J.C.C.I., după caz);<br />
- grupurile <strong>de</strong> suport tehnic sunt constituite în cadrul Comitetului Ju<strong>de</strong>ţean<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă Bistrița - Năsăud:<br />
• Grup <strong>de</strong> suport tehnic nr. 1 pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă<br />
generate <strong>de</strong> inundaţii, fenomene meteorologice periculoase, acci<strong>de</strong>nte la<br />
construcţiile hidrotehnice <strong>şi</strong> poluări acci<strong>de</strong>ntale ale cursurilor <strong>de</strong> apă;<br />
• Grup <strong>de</strong> suport tehnic nr. 2 pentru prevenirea si apărarea împotriva<br />
efectelor seismelor <strong>şi</strong> alunecărilor <strong>de</strong> teren;<br />
• Grup <strong>de</strong> suport tehnic nr. 3 pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă<br />
generate <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> grave pe căi <strong>de</strong> comunicaţii;<br />
• Grup <strong>de</strong> suport tehnic nr. 4 pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă<br />
generate <strong>de</strong> incendii în masă la fondul forestier;<br />
• Grup <strong>de</strong> suport tehnic nr. 5 pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă pe<br />
linie <strong>de</strong> telecomunicaţii;<br />
- subunităţi <strong>de</strong> intervenţie ale serviciilor <strong>de</strong> urgenţă profesioniste, servicii<br />
voluntare <strong>şi</strong> private pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă, precum <strong>şi</strong> alte structuri cu care se<br />
cooperează;<br />
- post medical avansat;<br />
- rezerva <strong>de</strong> forţe, mijloace <strong>şi</strong> substanţe <strong>de</strong> intervenţie, la dispoziţia<br />
subsistemului operaţional;<br />
- grupările operative;<br />
- rezerva generală, la dispoziţia inspectorului general al I.G.S.U.;<br />
Subsistemul logistic (structuri logistice <strong>şi</strong> <strong>de</strong> mentenanţă):<br />
- mijloace tehnice specifice <strong>şi</strong> materiale din dotarea serviciilor profesioniste<br />
pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă din sectoarele <strong>de</strong> asigurare logistică;<br />
- bunuri materiale puse la dispoziţie <strong>de</strong> comitetele locale pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă, structuri cu care se cooperează, operatori economici <strong>şi</strong> organizaţii<br />
neguvernamentale;<br />
- punctul <strong>de</strong> asistenţă tehnică;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- punctul <strong>de</strong> colectare a ajutoarelor;<br />
Alte elemente <strong>de</strong> dispozitiv:<br />
- Locul (raionul) <strong>de</strong> evacuare a victimelor;<br />
- Locul (raionul) <strong>de</strong> evacuare a bunurilor materiale;<br />
- Locul (raionul) <strong>de</strong> evacuare a animalelor;<br />
- Locul taberei <strong>de</strong> sinistraţi;<br />
Intervenţia structurilor subordonate Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud se realizează pe două priorităţi (urgenţe) <strong>de</strong><br />
bază, în funcţie <strong>de</strong> particularităţile situaţiei <strong>de</strong> urgenţă, astfel:<br />
a) Prioritatea (urgenţa) numărul 1 cuprin<strong>de</strong> misiunile care trebuie<br />
executate <strong>de</strong> către structurile specializate, în scopul prevenirii agravării situaţiei <strong>de</strong><br />
urgenţă, salvării oamenilor <strong>şi</strong> bunurilor <strong>de</strong> patrimoniu, limitării sau înlăturării, după<br />
caz, a consecinţelor acestora <strong>şi</strong> se referă la:<br />
- Participarea, cu forţe <strong>şi</strong> mijloace specializate, la executarea cercetării<br />
chimice, biologice <strong>şi</strong> radioactive în ve<strong>de</strong>rea stabilirii măsurilor necesare pentru<br />
protecţia personalului <strong>şi</strong> a populaţiei afectate;<br />
- Deblocarea căilor <strong>de</strong> acces <strong>şi</strong> a adăposturilor;<br />
- Înlăturarea sau limitarea riscurilor iminente <strong>de</strong> prăbu<strong>şi</strong>re a unor construcţii;<br />
- Căutarea, evacuarea <strong>şi</strong> salvarea victimelor;<br />
- Acordarea primului ajutor calificat <strong>şi</strong> a asistenţei medicale <strong>de</strong> urgenţă;<br />
- Salvarea/protejarea, în limita posibilităţilor, în special a bunurilor <strong>de</strong><br />
patrimoniu;<br />
- Descoperirea, i<strong>de</strong>ntificarea <strong>şi</strong> asanarea muniţiei <strong>şi</strong> a elementelor <strong>de</strong> muniţie<br />
nefuncţionale sau neexplodate;<br />
- Limitarea/înlăturarea avariilor la reţelele <strong>de</strong> gospodărire comunală;<br />
- Evacuarea <strong>şi</strong> adăpostirea populaţiei aflate în zonele expuse riscurilor;<br />
- Stingerea incendiilor;<br />
- Protejarea personalului <strong>şi</strong> a bunurilor proprii aflate în zonele expuse<br />
riscurilor complementare;<br />
- Asigurarea mijloacelor <strong>de</strong> subzistenţă populaţiei afectate.<br />
b) Prioritatea (urgenţă) numărul 2 în care se continuă acţiunile din<br />
Prioritatea I, la care se adaugă:<br />
- Asigurarea suportului logistic privind amenajarea <strong>şi</strong> <strong>de</strong>servirea taberelor<br />
pentru sinistraţi;<br />
- Constituirea rezervei <strong>de</strong> mijloace <strong>de</strong> protecţie individuală <strong>şi</strong> colectivă;<br />
- Executarea controlului contaminării radioactive, chimice <strong>şi</strong> biologice a<br />
personalului <strong>şi</strong> bunurilor proprii;<br />
- Participarea la evacuarea, protejarea <strong>şi</strong>, după caz, izolarea persoanelor<br />
contaminate;<br />
- Executarea controlului sanitar epi<strong>de</strong>mic în zonele <strong>de</strong> acţiune a forţelor <strong>şi</strong><br />
mijloacelor proprii;<br />
- Transportul <strong>şi</strong> distrugerea muniţiei menţionate la acţiunile din Prioritatea<br />
numărul 1.<br />
- Verificarea <strong>şi</strong> repunerea în funcţiune a sistemului <strong>de</strong> alarmare <strong>şi</strong> a celui <strong>de</strong><br />
comunicaţii <strong>şi</strong> informatică;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- Participarea la misiuni <strong>de</strong> <strong>de</strong>gajare a căilor <strong>de</strong> comunicaţii necesare<br />
transportului materialelor <strong>şi</strong> accesului forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor <strong>de</strong> intervenţie;<br />
- În<strong>de</strong>plinirea altor misiuni stabilite prin lege.<br />
Forţe angrenate pentru executarea misiunilor <strong>de</strong> intervenţie<br />
la nivel ju<strong>de</strong>ţean <strong>şi</strong> local<br />
Conform preve<strong>de</strong>rilor legale în vigoare, fiecărui Inspectorat Ju<strong>de</strong>ţean pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă i se atribuie o porţiune din teritoriul naţional, <strong>de</strong>numită zonă <strong>de</strong><br />
competenţă, în care î<strong>şi</strong> <strong>de</strong>sfăşoară activitatea <strong>şi</strong> care <strong>de</strong> regulă, coinci<strong>de</strong> cu limitele<br />
administrativ teritoriale ale ju<strong>de</strong>ţului.<br />
Zona <strong>de</strong> competenţă a Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „BISTRIŢA”<br />
al Ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud este împărţită în 5 raioane <strong>de</strong> intervenţie repartizate<br />
pentru fiecare subunitate <strong>de</strong> intervenţie, respectiv:<br />
o Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Bistriţa cu:<br />
o Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 1 Bistriţa;<br />
o Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 2 Prundu Bîrgăului.<br />
o Secţia <strong>de</strong> Pompieri Năsăud cu:<br />
o Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 1 Năsăud.;<br />
o Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 2 Beclean.;<br />
o Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 3 Sîngeorz – Băi.<br />
În cadrul subunităţilor profesioniste pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă, pentru<br />
organizarea <strong>şi</strong> <strong>de</strong>sfăşurarea intervenţiilor, personalul din tura <strong>de</strong> serviciu este<br />
repartizat pe funcţii, în echipaje <strong>şi</strong> echipele <strong>de</strong> intervenţie, prin Registrul cu<br />
organizarea serviciului <strong>de</strong> permanenţă, iar conducerea operativă, a turei <strong>de</strong><br />
serviciu, este asigurată <strong>de</strong> şeful gărzii <strong>de</strong> intervenţie-stingere.<br />
Organizarea, <strong>de</strong>sfăşurarea <strong>şi</strong> conducerea programului <strong>de</strong> pregătire a<br />
personalului subunităţilor <strong>de</strong> intervenţie se execută <strong>de</strong> Ofiţerul III/şeful gărzii<br />
<strong>de</strong> intervenţie din comanda subunităţii.<br />
Pentru în<strong>de</strong>plinirea misiunilor specifice, Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud are în componenţă următoarele<br />
structuri <strong>de</strong> intervenţie în cazul producerii unor situaţii <strong>de</strong> urgenţă:<br />
Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Bistriţa<br />
- Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 1 Bistriţa<br />
- Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr.2 Prundu Bârgăului<br />
Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Bistriţa are repartizat un raion <strong>de</strong> intervenţie cu<br />
o suprafaţă <strong>de</strong> 1974 km 2 , care cuprin<strong>de</strong> 1 municipiu, 20 comune, 99 <strong>de</strong> localităţi,<br />
cu un număr total <strong>de</strong> aproximativ 49.138 gospodării cetăţeneşti <strong>şi</strong> locuinţe <strong>şi</strong> o<br />
populaţie <strong>de</strong> peste 157296 persoane. Din totalul suprafeţei, 191 km 2 sunt în zona<br />
<strong>de</strong> competenţă al Detaşamentului Sărmaş.<br />
Raionul <strong>de</strong> intervenţie al Gărzii <strong>de</strong> Intervenţie nr.1 Bistriţa asigură gestionarea<br />
situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă pe teritoriul unui municipiu (Bistriţa – raion <strong>de</strong> bază) <strong>şi</strong> a 16<br />
comune, însumând 86 <strong>de</strong> localităţi. Suprafaţa raionului <strong>de</strong> intervenţie este <strong>de</strong><br />
aproximativ 1257 km 2 cu o populaţie <strong>de</strong> aproximativ 134733 persoane.<br />
Raionul <strong>de</strong> intervenţie al Gărzii <strong>de</strong> Intervenţie nr. 2 Prundu – Bârgăului<br />
asigură gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă pe teritoriul a 4 comune, însumând 13 <strong>de</strong><br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
localităţi. Suprafaţa raionului <strong>de</strong> intervenţie este <strong>de</strong> aproximativ 526 km 2 cu o<br />
populaţie <strong>de</strong> aproximativ 22563 persoane.<br />
Principalele surse <strong>de</strong> risc din raionul <strong>de</strong> intervenţie sunt:<br />
a) un obiectiv industrial care prezintă pericole <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte majore în care<br />
sunt implicate substanţe periculoase ce intră sub inci<strong>de</strong>nţa preve<strong>de</strong>rilor HGR<br />
nr. 804/2007, S.C. Teraplast Group S.A.;<br />
b) obiective industriale care prezintă risc mare <strong>de</strong> incendiu, situate în<br />
municipiul Bistriţa: S.C I.M.P. România Internaţional CO S.A., S.C. Leoni Wiring<br />
System Ro S.R.L., S.C. Rombat S.A.; S.C. Electroplast S.A.<br />
c) riscuri <strong>de</strong> inundaţii la localităţile <strong>de</strong> pe valea râurilor Bistriţa, Şieu,<br />
Dipşa, Lechinţa, Budac.<br />
d) riscuri <strong>de</strong> alunecări <strong>de</strong> teren în Bistriţa: Valea Jelnei, <strong>de</strong>alul Codrişor <strong>şi</strong><br />
în comunele: Budacu <strong>de</strong> Jos, Teaca, Dumitra, Galaţii Bistriţei - Herina;<br />
e) riscuri <strong>de</strong> incendii <strong>de</strong> pădure pe raza ocoalelor silvice din raionul <strong>de</strong><br />
intervenţie;<br />
f) obiectivele turistice din raionul <strong>de</strong> intervenţie.<br />
Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Bistriţa intervine cu următoarele mijloace:<br />
A. Garda <strong>de</strong> intervenţie nr. 1 Bistriţa:<br />
- 4 autospeciale <strong>de</strong> lucru cu apă <strong>şi</strong> spumă:<br />
1 autospeciale A.P.C.A.;<br />
1 autospecială Iveco Magirus;<br />
1 autospecială Roman;<br />
1 autospecială Renault;<br />
- 1 autospecială <strong>de</strong> intervenţie <strong>şi</strong> salvare <strong>de</strong> la înălţimi;<br />
- 1 autospecială pentru evacuarea fumului, gazelor <strong>şi</strong> iluminare;<br />
- 1 autospecială transport substanţe stingătoare;<br />
- 1 autocamion <strong>de</strong> intervenţie;<br />
- 1 autospecială <strong>de</strong> stingere cu pulbere;<br />
- 1 autospecială <strong>de</strong> <strong>de</strong>scarcerare grea;<br />
- 1 ambulanţă tip B2 pentru acordarea primului ajutor calificat;<br />
- 1 ambulanţă tip C1 <strong>de</strong> Terapie Intensivă Mobilă;<br />
- 2 bărci cu motor cu capacitatea <strong>de</strong> 10 persoane;<br />
- 2 motopompe transportabile;<br />
- 2 motopompe remorcabile.<br />
B. Garda <strong>de</strong> intervenţie nr. 2 Prundu Bîrgăului:<br />
- 1 autospecială <strong>de</strong> primă intervenţie <strong>şi</strong> comandă (MAN);<br />
- 1 autospecială <strong>de</strong> lucru cu apă <strong>şi</strong> spumă (A.P.C.A.);<br />
- 1 ambulanţă tip B2 pentru acordarea primului ajutor calificat;<br />
- 1 motopompă transportabilă.<br />
Secţia <strong>de</strong> Pompieri Năsăud<br />
- Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 1 Năsăud<br />
- Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 2 Beclean<br />
- Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 3 Sîngeorz Băi<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Secţia <strong>de</strong> Pompieri Năsăud are repartizat un raion <strong>de</strong> intervenţie cu o<br />
suprafaţă <strong>de</strong> aproximativ 3200 km 2 ., care cuprin<strong>de</strong> 3 oraşe, 30 comune, 116<br />
localităţi, cu un număr total <strong>de</strong> aproximativ 25.000 gospodării cetăţeneşti <strong>şi</strong><br />
locuinţe <strong>şi</strong> o populaţie <strong>de</strong> aproximativ 143133 locuitori. Din totalul suprafeţei, 180<br />
km 2 sunt în zona <strong>de</strong> competenţă al Detaşamentului Dej.<br />
Raionul <strong>de</strong> intervenţie al Gărzii <strong>de</strong> Intervenţie nr.1 Năsăud asigură<br />
gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă pe teritoriul unui oraş (Năsăud – raion <strong>de</strong> bază) <strong>şi</strong><br />
a 12 comune, însumând 35 <strong>de</strong> localităţi. Suprafaţa raionului <strong>de</strong> intervenţie este <strong>de</strong><br />
aproximativ 1242 km 2 cu o populaţie <strong>de</strong> aproximativ 57442 persoane.<br />
Raionul <strong>de</strong> intervenţie al Gărzii <strong>de</strong> Intervenţie nr.2 Beclean asigură<br />
gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă pe teritoriul unui oraş (Beclean – raion <strong>de</strong> bază) <strong>şi</strong><br />
a 9 comune, însumând 63 <strong>de</strong> localităţi. Suprafaţa raionului <strong>de</strong> intervenţie este <strong>de</strong><br />
aproximativ 889 km 2 cu o populaţie <strong>de</strong> aproximativ 41319 persoane.<br />
Raionul <strong>de</strong> intervenţie al Gărzii <strong>de</strong> Intervenţie nr.3 Sîngeorz - Băi asigură<br />
gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă pe teritoriul unui oraş (Sîngeorz - Băi – raion <strong>de</strong><br />
bază) <strong>şi</strong> a 9 comune, însumând 18 <strong>de</strong> localităţi. Suprafaţa raionului <strong>de</strong> intervenţie<br />
este <strong>de</strong> aproximativ 1069 km 2 cu o populaţie <strong>de</strong> aproximativ 44372 persoane.<br />
Principalele surse <strong>de</strong> risc din raionul <strong>de</strong> intervenţie sunt:<br />
a) obiective industriale care prezintă risc mare <strong>de</strong> incendiu, situate în<br />
oraşul Năsăud: S.C, Somplast S.A., S.C. Intex S.A., Depozit carburanţi S.C. Lukoil<br />
S.A. Depozitul Rompetrol Mititei;<br />
b) riscuri <strong>de</strong> inundaţii la localităţile <strong>de</strong> pe valea Someşului, Valea Sălăuţei,<br />
Valea Ilvelor <strong>şi</strong> Valea Ţibleşului;<br />
c) riscuri <strong>de</strong> alunecări <strong>de</strong> teren în Năsăud, Parva, Feldru, Maieru,<br />
Rebrişoara, Rebra, Ilva Mică;<br />
d) riscuri <strong>de</strong> incendii <strong>de</strong> pădure pe raza ocoalelor silvice din raionul <strong>de</strong><br />
intervenţie;<br />
f) obiectivele turistice din raionul <strong>de</strong> intervenţie.<br />
Asigurarea misiunilor specifice din raionul <strong>de</strong> intervenţie al Secţiei <strong>de</strong><br />
Pompieri Năsăud se realizează cu următoarele mijloace:<br />
o Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 1 Năsăud:<br />
- 1 autospecială <strong>de</strong> primă intervenţie <strong>şi</strong> comandă (DAF 1800)<br />
- 3 autospeciale <strong>de</strong> lucru cu apă <strong>şi</strong> spumă;<br />
- 2 autospeciale A.P.C.A.;<br />
- 1 autospecială MAN;<br />
- 1 autospecială <strong>de</strong> intervenţie <strong>şi</strong> salvare <strong>de</strong> la înălţimi;<br />
- 1 autocamion <strong>de</strong> intervenţie;<br />
- 1 ambulanţă tip B2 pentru acordarea primului ajutor calificat;<br />
- 2 bărci 10 persoane cu motor;<br />
- 1 motopompă transportabilă <strong>şi</strong> o motopompă remorcabilă.<br />
o Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 2 Beclean:<br />
- 2 autospeciale <strong>de</strong> lucru cu apă <strong>şi</strong> spumă;<br />
- 1 autospecială A.P.C.A.;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- 1 autospecială ROMAN;<br />
- 1 ambulanţă tip B2 pentru acordarea primului ajutor calificat;<br />
- 1 barcă pneumatică cu motor sau vâsle;<br />
- 1 motopompă remorcabilă;<br />
o Garda <strong>de</strong> Intervenţie nr. 3 Sîngeorz - Băi:<br />
- 2 autospeciale <strong>de</strong> lucru cu apă <strong>şi</strong> spumă;<br />
- 1 autospecială A.P.C.A.;<br />
- 1 autospecială MAN;<br />
- 1 echipaj ambulanţă tip B2 pentru acordarea primului ajutor calificat;<br />
Realizarea cooperării<br />
În situaţia sau iminenţa producerii unor situaţii <strong>de</strong> urgenţă, cooperarea cu<br />
structurile M.A.I. <strong>şi</strong> celelalte instituţii ale administraţiei publice centrale <strong>şi</strong> locale<br />
participante la misiuni se realizează prin dispeceratele <strong>şi</strong> centrele operative<br />
constituite la nivelul acestora sau în cadrul C.J.C.C.I..<br />
Detalierea rolului, locului <strong>şi</strong> responsabilităţilor structurilor reprezentate în<br />
Centrul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Coordonare <strong>şi</strong> Conducere a Intervenţiei sunt precizate în<br />
Regulamentul <strong>de</strong> organizare <strong>şi</strong> funcţionare al acestuia. Organizarea <strong>şi</strong> funcţionarea<br />
C.J.C.C.I. se analizează în plenul comitetului ju<strong>de</strong>ţean pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă <strong>şi</strong><br />
se aprobă prin ordin al prefectului.<br />
În cazul în care este afectată ordinea publică sau sunt informaţii <strong>de</strong>spre<br />
posibile asemenea situaţii, cooperarea se realizează prin dispeceratele <strong>şi</strong> centrele<br />
operative constituite la nivelul structurilor abilitate, respectiv ale Inspectoratului<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud, Inspectoratului<br />
Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Poliţie <strong>şi</strong> Inspectoratului Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Jandarmi.<br />
În cursul anului 2010 a fost elaborat <strong>Planul</strong> Roşu <strong>de</strong> intervenţie al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa –Năsăud.<br />
<strong>Planul</strong> roşu se activează, la solicitarea Inspectorului Şef al I.S.U. „Bistriţa”,<br />
<strong>de</strong> către prefectul ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa–Năsăud, în caz <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nte colective <strong>şi</strong>/sau<br />
calamităţi, cu manifestări <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> rapi<strong>de</strong> <strong>şi</strong> efecte limitate în timp, având ca<br />
rezultat victime multiple sau având potenţialul <strong>de</strong> a produce victime multiple (cel<br />
puţin 5 victime dintre care cel puţin 3 să aibă leziuni grave cu compromiterea<br />
funcţiilor vitale).<br />
În data <strong>de</strong> 21 august 2011, a fost activat <strong>Planul</strong> roşu <strong>de</strong> intervenţie, datorită<br />
producerii acci<strong>de</strong>ntului rutier cu 12 victime din localitatea Tureac.<br />
Odată cu punerea în aplicare a <strong>Planul</strong>ui Roşu <strong>de</strong> Intervenţie, toţi factorii<br />
implicaţi au confirmat viabilitatea acestuia.<br />
La organizarea <strong>şi</strong> realizarea cooperării, se respectă cu stricteţe preve<strong>de</strong>rile<br />
planurilor <strong>de</strong> cooperare interinstituţionale, regulamentele pentru gestionarea<br />
situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă pe tipuri <strong>de</strong> risc <strong>şi</strong> ordinele conducătorilor instituţiilor publice<br />
centrale reprezentate în C.J.C.C.I. <strong>şi</strong> vor fi specificate modalităţile concrete <strong>de</strong><br />
intervenţie, precum <strong>şi</strong> relaţionarea forţelor participante la gestionarea situaţiilor <strong>de</strong><br />
urgenţă pentru care se cooperează.<br />
La nivelul Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa Năsăud sunt întocmite Planuri comune <strong>de</strong> intervenţie <strong>şi</strong> cooperare cu<br />
structurile locale ale Ministerului Apărării, Plan <strong>de</strong> Cooperare cu structurile M.A.I.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa – Năsăud pe linie <strong>de</strong> comunicaţii, Plan <strong>de</strong> cooperare cu<br />
Societatea Naţională <strong>de</strong> Radiocomunicaţii, Plan <strong>de</strong> cooperare cu structuri ale<br />
Ministerului Administraţiei <strong>şi</strong> Internelor, respectiv Inspectoratul <strong>de</strong> Poliţie al<br />
Ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud <strong>şi</strong> Inspectoratul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Jandarmi „Gelu Voievod”<br />
Bistriţa – Năsăud.<br />
În conformitate cu H.G.R. nr. 2288/2004, la nivel ju<strong>de</strong>ţean managementul<br />
tipurilor <strong>de</strong> risc generatoare <strong>de</strong> situaţii <strong>de</strong> urgenţă se repartizează astfel:<br />
1. Monitorizarea pericolelor <strong>şi</strong> riscurilor specifice, precum <strong>şi</strong> a efectelor<br />
negative ale acestora<br />
A. Centralizarea datelor <strong>şi</strong> informaţiilor privind monitorizarea pericolelor <strong>şi</strong><br />
riscurilor specifice, precum <strong>şi</strong> a efectelor negative ale acestora se asigură <strong>de</strong><br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud.<br />
B. Monitorizarea pericolelor:<br />
a) monitorizarea calităţii aerului: Agenţia <strong>de</strong> Protecţie a Mediului BN;<br />
b) monitorizarea factorilor <strong>de</strong> mediu: Agenţia <strong>de</strong> Protecţie a Mediului BN;<br />
c) monitorizarea pericolelor seismice: Institutul Naţional <strong>de</strong> Cercetare-<br />
Dezvoltare pentru Fizica Pământului - INCDFP - Bucureşti <strong>şi</strong> Direcţia Regională<br />
în Construcţii N-V – Compartimentul Control <strong>şi</strong> Inspecţie Pentru Calitatea<br />
Lucrărilor <strong>de</strong> Construcţii B-N;<br />
d) monitorizarea fenomenelor hidrologice pe cursurile <strong>de</strong> apă <strong>şi</strong> a calităţii apelor<br />
acestora: Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor BN;<br />
e) monitorizarea principalelor lucrări hidrotehnice: Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a<br />
Apelor BN <strong>şi</strong> administratorii lucrărilor hidrotehnice;<br />
f) monitorizarea fenomenelor meteorologice periculoase: Sistemul <strong>de</strong><br />
Gospodărire a Apelor BN <strong>şi</strong> Staţia Meteo Bistriţa;<br />
g) monitorizarea stării <strong>de</strong> sănătate a populaţiei: Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică BN;<br />
h) monitorizarea transporturilor <strong>de</strong> substanţe chimice periculoase: Autoritatea<br />
Rutieră Română BN;<br />
i) monitorizarea siguranţei în construcţii: Direcţia Regională în Construcţii N-V<br />
– Compartimentul Control <strong>şi</strong> Inspecţie Pentru Calitatea Lucrărilor <strong>de</strong> Construcţii<br />
B-N;<br />
j) monitorizarea obiectivelor economice sursă <strong>de</strong> risc chimic: Agenţia <strong>de</strong><br />
Protecţie a Mediului BN, Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud;<br />
k) monitorizarea obiectivelor economice sursă <strong>de</strong> risc la incendii <strong>şi</strong> explozii:<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud;<br />
l) monitorizarea transporturilor <strong>de</strong> materiale explozive militare: U.M. 01331<br />
Bistriţa;<br />
m) monitorizarea obiectivelor militare, sursă <strong>de</strong> risc la explozii: U.M. 01331<br />
Bistriţa;<br />
n) monitorizarea siguranţei alimentelor – Direcţia Sanitar Veterinară <strong>şi</strong> pentru<br />
Siguranţa Alimentelor Bistriţa-Năsăud, Comisariatul ju<strong>de</strong>ţean pentru Protecţia<br />
Consumatorilor BN;<br />
C. Evaluarea riscurilor specifice:<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
a) îmbolnăviri în masă: Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică BN <strong>şi</strong> Direcţia Sanitar<br />
Veterinară <strong>şi</strong> pentru Siguranţa Alimentelor Bistriţa-Năsăud;<br />
b) epizootii/zoonoze: Direcţia Sanitar Veterinară <strong>şi</strong> pentru Siguranţa Alimentelor<br />
Bistriţa-Năsăud;<br />
c) că<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> obiecte cosmice: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa”<br />
al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud, U.M. 01331 Bistriţa;<br />
d) prăbu<strong>şi</strong>ri <strong>de</strong> teren cauzate <strong>de</strong> explozii miniere: Exploatarea Minieră Rodna;<br />
e) prăbu<strong>şi</strong>ri <strong>de</strong> teren în zone urbane: Direcţia Regională în Construcţii N.V.-<br />
Compartimentul Control <strong>şi</strong> Inspecţie Pentru Calitatea Lucrărilor <strong>de</strong> Construcţii<br />
B-N; Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa-Năsăud, administraţia publică locală;<br />
f) alunecări <strong>de</strong> teren: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud, Direcţia Regională în Construcţii N-V – Compartimentul<br />
Control <strong>şi</strong> Inspecţie Pentru Calitatea Lucrărilor <strong>de</strong> Construcţii B-N;<br />
g) ameninţări biologice: Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică BN <strong>şi</strong> Direcţia Sanitar<br />
Veterinară <strong>şi</strong> pentru Siguranţa Alimentelor Bistriţa-Năsăud;<br />
h) ameninţări ecologice: UM 01331 Bistriţa, Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor<br />
BN <strong>şi</strong> Agenţia <strong>de</strong> Protecţie a Mediului;<br />
D. Evaluarea efectelor negative ale situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă care s-au produs se<br />
asigură <strong>de</strong> autorităţile administraţiei publice locale în cooperare cu Inspectoratul<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud.<br />
2. Informarea, înştiinţarea <strong>şi</strong> avertizarea se asigură <strong>de</strong> către autorităţile<br />
administraţiei publice centrale <strong>de</strong> specialitate cu responsabilităţi <strong>de</strong> monitorizare a<br />
pericolelor <strong>şi</strong> riscurilor specifice, administratorii obiectivelor sursă <strong>de</strong> risc sau,<br />
după caz, administratorii proprietăţilor afectate, Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud.<br />
3. Planificarea <strong>şi</strong> pregătirea resurselor <strong>şi</strong> serviciilor<br />
a) pentru intervenţie operativă: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud;<br />
b) pentru punerea la dispoziţie, conform legii, a unor resurse materiale <strong>şi</strong> umane:<br />
A.N.R.S.P.S. - Structura Teritorială pentru Probleme Speciale BN;<br />
4. Comunicaţii <strong>şi</strong> informatică<br />
Asigurarea funcţionării reţelei <strong>de</strong> comunicaţii - informatică pentru<br />
managementul situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă se asigură <strong>de</strong> Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> Serviciul <strong>de</strong> Telecomunicaţii<br />
Speciale Bistriţa-Năsăud, asigurarea legăturilor <strong>de</strong> telecomunicaţii speciale <strong>de</strong><br />
Serviciul <strong>de</strong> Telecomunicaţii Speciale Bistriţa-Năsăud, refacerea operativă a<br />
sistemului public <strong>de</strong> comunicaţii <strong>de</strong> operatorii <strong>de</strong> telefonie fixă <strong>şi</strong> mobilă.<br />
5. Căutarea, <strong>de</strong>scarcerarea <strong>şi</strong> salvarea persoanelor<br />
Căutarea-salvarea prin structuri operative specializate: Inspectoratul pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud, stabilizare <strong>şi</strong> triaj<br />
medical: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-<br />
Năsăud, Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică BN, transport sanitar <strong>şi</strong> evacuare cu mijloace<br />
<strong>de</strong> intervenţie specifice: Serviciul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Ambulanţă BN, Inspectoratul pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud -S.M.U.R.D., căutarea <strong>şi</strong><br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
salvarea persoanelor: Inspectoratul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Jandarmi Bistriţa-Năsăud,<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud<br />
Consiliul Ju<strong>de</strong>ţean BN - Serviciul Ju<strong>de</strong>ţean Salvamont;<br />
6. Evacuarea persoanelor, populaţiei sau bunurilor periclitate<br />
a) asigurarea locală a măsurilor pentru evacuare: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud, autorităţile administraţiei publice<br />
locale;<br />
b) evi<strong>de</strong>nţa populaţiei evacuate: Serviciile <strong>de</strong> Evi<strong>de</strong>nţă Informatizată a<br />
Persoanelor din ju<strong>de</strong>ţ;<br />
c) asigurarea primirii <strong>şi</strong> cazării persoanelor evacuate: fiecare unitate<br />
administrativ-teritorială locală;<br />
d) instalarea taberelor <strong>de</strong> evacuaţi: Comitetul Ju<strong>de</strong>ţean pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
(Ordinul MAI 1494/2006);<br />
e) recepţia <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitarea bunurilor evacuate: fiecare unitate pentru bunurile<br />
proprii;<br />
f) evacuarea animalelor: Direcţia Sanitar Veterinară <strong>şi</strong> pentru Siguranţa<br />
Alimentelor Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> autorităţile administraţiei publice locale;<br />
g) evacuarea valorilor culturale importante <strong>şi</strong> a bunurilor <strong>de</strong> patrimoniu: Direcţia<br />
Ju<strong>de</strong>ţeană pentru Cultură, Culte <strong>şi</strong> Patrimoniul Cultural Naţional BN <strong>şi</strong> autorităţile<br />
administraţiei publice locale;<br />
h) evacuarea penitenciarelor, spitalelor, azilurilor <strong>de</strong> bătrâni: Penitenciarul<br />
Bistriţa, administratorii instituţiilor care au în subordine astfel <strong>de</strong> obiective;<br />
i) securitatea <strong>şi</strong> paza zonelor evacuate: Inspectoratul <strong>de</strong> Poliţie Ju<strong>de</strong>ţean BN,<br />
Inspectoratul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Jandarmi BN;<br />
j) controlul circulaţiei: Inspectoratul <strong>de</strong> Poliţie Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-Năsăud;<br />
k) evacuarea fondului arhivistic naţional: Direcţia Ju<strong>de</strong>ţeană Bistriţa-Năsăud a<br />
Arhivelor Naţionale;<br />
7. Acordarea asistenţei medicale <strong>de</strong> urgenţă<br />
a) suplimentarea capacităţii <strong>de</strong> spitalizare: fiecare unitate spitalicească;<br />
b) instalarea spitalelor <strong>de</strong> campanie:UM 01331 Bistriţa;<br />
c) asigurarea asistenţei medicale pentru structurile <strong>de</strong> intervenţie operativă:<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud;<br />
d) acordarea asistenţei medicale <strong>de</strong> urgenţă: Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică,<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud<br />
- S.M.U.R.D.;<br />
e) acordarea primului ajutor paramedical: Filiala Ju<strong>de</strong>ţeană <strong>de</strong> Cruce Ro<strong>şi</strong>e BN;<br />
f) asigurarea <strong>de</strong> medicamente <strong>şi</strong> instrumentar medical: Direcţia <strong>de</strong> Sănătate<br />
Publică, A.N.R.S.P.S. - Structura Teritorială pentru Probleme Speciale BN;<br />
8. Prevenirea îmbolnăvirilor în masă<br />
a) stabilirea dimensiunilor <strong>şi</strong> caracteristicilor zonelor <strong>de</strong> carantină: Direcţia <strong>de</strong><br />
Sănătate Publică <strong>şi</strong> Direcţia Sanitar Veterinară <strong>şi</strong> pentru Siguranţa Alimentelor<br />
Bistriţa-Năsăud;<br />
b) securitatea <strong>şi</strong> paza perimetrului zonelor <strong>de</strong> carantină: Inspectoratul <strong>de</strong> Poliţie<br />
Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-Năsăud, Inspectoratul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Jandarmi BN;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
c) măsuri profilactice: Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică BN, Direcţia Sanitar<br />
Veterinară <strong>şi</strong> pentru Siguranţa Alimentelor Bistriţa-Năsăud, Agenţia <strong>de</strong> Protecţie a<br />
Mediului BN, Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor BN <strong>şi</strong> Filiala Ju<strong>de</strong>ţeană <strong>de</strong> Cruce<br />
Ro<strong>şi</strong>e BN.<br />
9. Localizarea <strong>şi</strong> stingerea incendiilor<br />
Localizarea, limitarea propagării, stingerea <strong>şi</strong> lichidarea consecinţelor<br />
incendiilor, inclusiv a incendiilor în masă se asigură <strong>de</strong> Inspectoratul pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud în cooperare cu alte forţe<br />
<strong>şi</strong> servicii specializate existente, iar localizarea <strong>şi</strong> stingerea incendiilor la fondul<br />
forestier <strong>de</strong> Direcţia pentru Agricultură <strong>şi</strong> Dezvoltare Rurală, Agenţia <strong>de</strong> Protecţia<br />
Mediului BN, Comisariatul Ju<strong>de</strong>ţean al Gărzii Naţionale <strong>de</strong> Mediu BN, autorităţile<br />
administraţiei publice locale <strong>şi</strong> Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud .<br />
10. Neutralizarea efectelor materialelor periculoase<br />
a) stabilirea perimetrelor <strong>de</strong> securitate: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud;<br />
b) evacuarea locală a populaţiei existente în interiorul perimetrului <strong>de</strong> securitate:<br />
autorităţile publice locale;<br />
c) intervenţia operativă cu mijloace <strong>şi</strong> materiale <strong>de</strong> neutralizare a efectelor<br />
materialelor periculoase: autoritatea administraţiei publice centrale <strong>de</strong> specialitate<br />
care are în coordonare/subordonare sau sub autoritate, după caz, astfel <strong>de</strong> agenţi.<br />
11. Asigurarea transportului forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor <strong>de</strong> intervenţie,<br />
persoanelor evacuate <strong>şi</strong> altor resurse<br />
a) asigurarea mijloacelor <strong>de</strong> transport necesare pentru realizarea evacuării:<br />
administraţia publică locală;<br />
b) stabilirea <strong>şi</strong> pregătirea punctelor <strong>de</strong> îmbarcare a evacuaţilor din zonele<br />
afectate, în termen <strong>de</strong> 2 ore <strong>de</strong> la <strong>de</strong>clararea stării <strong>de</strong> urgenţă: autorităţile publice<br />
locale;<br />
c) supravegherea, fluidizarea <strong>şi</strong> controlul circulaţiei auto: Inspectoratul <strong>de</strong> Poliţie<br />
Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-Năsăud;<br />
d) controlul <strong>şi</strong> evi<strong>de</strong>nţa auto-evacuării: Inspectoratul <strong>de</strong> Poliţie Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-<br />
Năsăud <strong>şi</strong> Serviciile <strong>de</strong> Evi<strong>de</strong>nţă Informatizată a Persoanei;<br />
e) transportul resurselor necesare pentru intervenţie <strong>şi</strong> asistenţă <strong>de</strong> primă<br />
necesitate în situaţii <strong>de</strong> urgenţă: Inspectoratul <strong>de</strong> Poliţie Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-Năsăud,<br />
Inspectoratul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Jandarmi BN, Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud, U.M. 01331 Bistriţa, A.N.R.S.P.S. -<br />
Structura Teritorială pentru Probleme Speciale BN, operatori economici cu<br />
activitate <strong>de</strong> transport, administraţia publică locală;<br />
f) transportul forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor pentru intervenţie operativă la lucrările <strong>de</strong><br />
gospodărire a apelor: Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor BN în cooperare cu unităţi<br />
ale Ministerului Administraţiei <strong>şi</strong> Internelor <strong>şi</strong> Ministerului Apărării Naţionale din<br />
garnizoana Bistriţa .<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
12. Efectuarea lucrărilor publice <strong>şi</strong> inginereşti <strong>de</strong> reabilitare la construcţiile,<br />
instalaţiile <strong>şi</strong> amenajările afectate<br />
a) evaluarea rapidă a stabilităţii structurilor <strong>şi</strong> stabilirea măsurilor <strong>de</strong> intervenţie<br />
în primă urgenţă la construcţiile vulnerabile <strong>şi</strong> care prezintă pericol public: Direcţia<br />
Regională în Construcţii N-V – Compartimentul Control <strong>şi</strong> Inspecţie Pentru<br />
Calitatea Lucrărilor <strong>de</strong> Construcţii B-N;<br />
b) nominalizarea responsabilităţilor în realizarea măsurilor <strong>de</strong> intervenţie <strong>de</strong><br />
primă urgenţă: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> administraţia publică locală;<br />
c) efectuarea lucrărilor publice <strong>şi</strong> inginereşti la construcţiile, instalaţiile <strong>şi</strong><br />
amenajările afectate: prin grija <strong>de</strong>ţinătorilor.<br />
13. Asigurarea apei <strong>şi</strong> hranei pentru persoanele <strong>şi</strong> animalele afectate<br />
sau evacuate se asigură prin autorităţile administraţiei publice locale, Direcţia <strong>de</strong><br />
Agricultură <strong>şi</strong> Dezvoltare Rurală BN <strong>şi</strong> după primele 72 ore, până la încetarea<br />
evacuării sau a situaţiei <strong>de</strong> urgenţă <strong>de</strong> A.N.R.S.P.S. - Structura Teritorială pentru<br />
Probleme Speciale BN.<br />
14. Asigurarea cazării <strong>şi</strong> adăpostirii persoanelor afectate sau evacuate se<br />
asigură <strong>de</strong> administraţia publică locală, în cooperare cu Inspectoratul pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud, Inspectoratul Şcolar<br />
Ju<strong>de</strong>ţean BN, UM 01331 Bistriţa <strong>şi</strong> Filiala <strong>de</strong> Cruce Ro<strong>şi</strong>e BN.<br />
15. Asigurarea energiei pentru iluminat, încălzire <strong>şi</strong> alte utilităţi<br />
a) asigurarea autonomiei energetice pentru fiecare facilitate critică <strong>de</strong> răspuns la<br />
urgenţă, pentru minim 72 ore: conducătorul/administratorul fiecărei facilităţi;<br />
b) asigurarea energiei electrice: SC FFEE Electrica Furnizare Transilvania Nord<br />
SA – AFEE Bistriţa;<br />
c) refacerea operativă a avariilor produse în reţelele <strong>de</strong> transport <strong>şi</strong> distribuţie a<br />
energiei electrice: SC FFEE Electrica Furnizare Transilvania Nord SA– Agenţia <strong>de</strong><br />
Întreţinere Servicii Electrice BN;<br />
d) refacerea operativă a avariilor produse în reţelele <strong>de</strong> transport <strong>şi</strong> distribuţie a<br />
gazelor naturale <strong>şi</strong> alte utilităţi: proprietarii reţelelor.<br />
16. Efectuarea <strong>de</strong>poluării <strong>şi</strong> <strong>de</strong>contaminării<br />
a) supravegherea gradului <strong>de</strong> contaminare în perimetrul raioanelor <strong>de</strong><br />
intervenţie: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-<br />
Năsăud, Agenţia <strong>de</strong> Protecţie a Mediului, Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor BN ;<br />
b) aplicarea măsurilor <strong>de</strong> limitare a împrăştierii substanţelor poluante sau<br />
contaminatoare pentru asigurarea protecţiei populaţiei surprinse în perimetrul<br />
raioanelor <strong>de</strong> intervenţie: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud în cooperare cu <strong>de</strong>ţinătorii, manipulatorii sau<br />
transportatorii substanţelor;<br />
c) efectuarea <strong>de</strong>poluării <strong>şi</strong> <strong>de</strong>contaminării: Agenţia <strong>de</strong> Protecţie a Mediului,<br />
Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor BN <strong>şi</strong> Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică BN ;<br />
d) stabilirea priorităţilor pentru monitorizarea gradului <strong>de</strong> contaminare <strong>şi</strong><br />
centralizarea datelor privind contaminarea teritoriului ju<strong>de</strong>ţului: Inspectoratul<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud, Agenţia <strong>de</strong><br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Protecţie a Mediului, Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor BN <strong>şi</strong> Direcţia <strong>de</strong> Sănătate<br />
Publică BN;<br />
e) stabilirea priorităţilor pentru efectuarea <strong>de</strong>contaminării <strong>şi</strong> <strong>de</strong>poluării:<br />
Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud;<br />
f) asigurarea operativă a forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor <strong>de</strong> sprijin precum <strong>şi</strong> a<br />
materialelor necesare pentru realizarea <strong>de</strong>contaminării populaţiei, căilor rutiere <strong>şi</strong><br />
clădirilor: coordonarea activităţii - Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud – în cooperare cu personalul specializat din<br />
UM 01331 Bistriţa;<br />
g) supravegherea gradului <strong>de</strong> contaminare, evaluarea efectelor asupra sănătăţii <strong>şi</strong><br />
monitorizarea stării <strong>de</strong> sănătate a populaţiei: Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică BN;<br />
h) efectuarea <strong>de</strong>contaminării populaţiei: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud -, în cooperare cu personalul specializat din<br />
UM 01331 Bistriţa;<br />
i) supravegherea gradului <strong>de</strong> contaminare în mediul urban <strong>şi</strong> rural, evaluarea<br />
efectelor <strong>şi</strong> realizarea <strong>de</strong>contaminării: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> administraţia publică locală;<br />
j) supravegherea gradului <strong>de</strong> contaminare a culturilor, fondului forestier <strong>şi</strong><br />
păşunilor <strong>şi</strong> evaluarea efectelor directe <strong>şi</strong> indirecte asupra oamenilor <strong>şi</strong> animalelor:<br />
Direcţia pentru Agricultură <strong>şi</strong> Dezvoltare Rurală BN <strong>şi</strong> Direcţia Sanitar Veterinară<br />
<strong>şi</strong> pentru Siguranţa Alimentelor Bistriţa-Năsăud;<br />
k) <strong>de</strong>contaminarea terenurilor <strong>şi</strong> rezervaţiilor: Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud -, în caz <strong>de</strong> nevoie la solicitare -<br />
personalul specializat din U.M. 01331 Bistriţa, Direcţia pentru Agricultură <strong>şi</strong><br />
Dezvoltare Rurală BN, Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor BN <strong>şi</strong> Agenţia <strong>de</strong><br />
Protecţie a Mediului BN;<br />
l) supravegherea gradului <strong>de</strong> contaminare a păşunilor, evaluarea efectelor directe<br />
<strong>şi</strong> indirecte asupra animalelor <strong>şi</strong> oamenilor, realizarea <strong>de</strong>contaminării: Direcţia<br />
pentru Agricultură <strong>şi</strong> Dezvoltare Rurală BN, Direcţia Sanitar Veterinară <strong>şi</strong> pentru<br />
Siguranţa Alimentelor Bistriţa-Năsăud;<br />
m) realizarea <strong>de</strong>contaminării animalelor <strong>şi</strong> produselor vegetale <strong>şi</strong> animale:<br />
Direcţia pentru Agricultură <strong>şi</strong> Dezvoltare Rurală BN, Direcţia Sanitar Veterinară <strong>şi</strong><br />
pentru Siguranţa Alimentelor Bistriţa-Năsăud în colaborare cu autorităţile<br />
administraţiei publice locale;<br />
n) supravegherea gradului <strong>de</strong> contaminare, evaluarea efectelor asupra mediului<br />
<strong>şi</strong> <strong>de</strong>poluarea cursurilor <strong>de</strong> apă: Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor BN, Agenţia <strong>de</strong><br />
Protecţie a Mediului BN, Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> agenţii poluatori;<br />
17. Menţinerea <strong>şi</strong> restabilirea ordinii publice se realizează <strong>de</strong><br />
Inspectoratul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Jandarmi BN sau Poliţia locală;<br />
18. Logistica intervenţiilor - fiecare instituţie pe domeniul ei <strong>de</strong> activitate,<br />
precum <strong>şi</strong> pentru obiectivele din coordonare/subordine sau <strong>de</strong> sub autoritate.<br />
19. Reabilitarea zonei afectate - fiecare instituţie pentru obiectivele din<br />
coordonare/subordonare sau <strong>de</strong> sub autoritate, pe domeniile <strong>de</strong> competenţă.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
20. Acordarea <strong>de</strong> ajutoare <strong>de</strong> primă necesitate, <strong>de</strong>spăgubiri <strong>şi</strong> asistenţă<br />
socială <strong>şi</strong> religioasă<br />
a) acordarea <strong>de</strong> ajutoare umanitare <strong>de</strong> primă necesitate pentru populaţia afectată:<br />
se stabilesc <strong>de</strong> Ministerul Administraţiei <strong>şi</strong> Internelor/Inspectoratul General pentru<br />
Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă prin Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> A.N.R.S.P.S. - Structura Teritorială pentru Probleme<br />
Speciale BN;<br />
b) asigurarea asistenţei umanitare <strong>de</strong> urgenţă pentru un număr <strong>de</strong> până la 10.000<br />
victime, prin resursele <strong>şi</strong> infrastructura proprie, <strong>şi</strong> peste 10.000 victime prin<br />
Mişcarea Internaţională <strong>de</strong> Cruce Ro<strong>şi</strong>e <strong>şi</strong> Semilună Ro<strong>şi</strong>e: Societatea Naţională <strong>de</strong><br />
Cruce Ro<strong>şi</strong>e din România;<br />
c) acordarea <strong>de</strong> ajutoare <strong>şi</strong> <strong>de</strong>spăgubiri financiare pentru populaţie, agenţi<br />
economici, instituţii <strong>şi</strong> unităţi administrativ-teritoriale afectate: conform<br />
preve<strong>de</strong>rilor legale;<br />
d) stabilirea <strong>şi</strong> aplicarea măsurilor <strong>de</strong> asistenţă socială: Agenţia Ju<strong>de</strong>ţeană pentru<br />
Prestaţii Sociale BN;<br />
e) acordarea asistenţei religioase: prin reprezentanţii cultelor din comunităţile<br />
afectate.<br />
În cazul apariţiei <strong>şi</strong> a altor tipuri <strong>de</strong> risc sau ameninţări ce pot genera situaţii<br />
<strong>de</strong> urgenţă în zona <strong>de</strong> competenţă a inspectoratului sau cu efecte transfrontaliere,<br />
acesta va lua măsuri pentru repartizarea <strong>şi</strong> coordonarea activităţilor <strong>de</strong> gestionare,<br />
prin serviciile <strong>de</strong> urgenţă profesioniste din subordine.<br />
Constituirea grupărilor operative<br />
Pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă <strong>de</strong> amploare, la nivel naţional se<br />
constituie grupări operative care acţionează la ordinul inspectorului general, iar la<br />
nivel <strong>de</strong> zonă <strong>de</strong> competenţă, la solicitarea inspectorului şef al Inspectoratului<br />
pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă în a cărui zonă <strong>de</strong> competenţă s-a produs evenimentul.<br />
Pentru realizarea unei intervenţii oportune în cazul producerii unor situaţii<br />
<strong>de</strong> urgenţă la obiectivele economice cu risc ridicat <strong>de</strong> incendiu din zona <strong>de</strong><br />
competenţă a Inspectoratului, inspectorul şef al Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud a solicitat intervenţia în sprijin a<br />
grupărilor operative din cadrul Inspectoratelor pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă ale<br />
ju<strong>de</strong>ţelor limitrofe, astfel:<br />
În cazul producerii unui incendiu la S.C. IMP România Industrial CO S.A.<br />
Bistriţa, a fost solicitat <strong>şi</strong> aprobat, conform competenţelor, să intervină gruparea<br />
operativă din cadrul Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Horea” al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Mureş, respectiv Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Reghin, cu o autospecială <strong>de</strong> lucru cu<br />
apă <strong>şi</strong> spumă.<br />
În cazul producerii unui incendiu la Platforma Arpatex + Grupo Uno S.A.<br />
Beclean, a fost solicitat <strong>şi</strong> aprobat, conform competenţelor, să intervină gruparea<br />
operativă din cadrul Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Avram Iancu” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Cluj, respectiv Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Dej, cu o autospecială <strong>de</strong> lucru<br />
cu apă <strong>şi</strong> spumă.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
În cazul producerii unui incendiu la Fondul Forestier Tihuţa – Colibiţa,<br />
Bistriţa – Bârgăului, Josenii Bârgăului, Maieru, Valea Ilvei, Izvorul Someşului, a<br />
fost solicitat <strong>şi</strong> aprobat, conform competenţelor, să intervină gruparea operativă din<br />
cadrul Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bucovina” al ju<strong>de</strong>ţului Suceava,<br />
respectiv Detaşamentul <strong>de</strong> Pompieri Vatra - Dornei, cu o autospecială <strong>de</strong> lucru cu<br />
apă <strong>şi</strong> spumă.<br />
Întrucât dispunerea în teren a subunităţilor <strong>de</strong> intervenţie profesioniste<br />
pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă subordonate Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
„Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud nu satisfac cerinţele Ordinului M.A.I. nr.<br />
360 din 14.09.2009 pentru aprobarea Criteriilor <strong>de</strong> performanţă privind structura<br />
organizatorică <strong>şi</strong> dotarea serviciilor profesioniste pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă, s-a<br />
întocmit <strong>şi</strong> aprobat <strong>de</strong> către Inspectorul General al I.G.S.U., un Plan <strong>de</strong> Intervenţie<br />
Comună între Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa – Năsăud <strong>şi</strong> Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Avram Iancu” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Cluj <strong>şi</strong> un Plan <strong>de</strong> Intervenţie Comună între Inspectoratul pentru Situaţii<br />
<strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud <strong>şi</strong> Inspectoratul pentru Situaţii<br />
<strong>de</strong> Urgenţă „Horea” al ju<strong>de</strong>ţului Mureş.<br />
În zona <strong>de</strong> sud a zonei <strong>de</strong> competenţă a I.S.U. „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa – Năsăud, în urgenţa I, în comunele Urmeniş, Bu<strong>de</strong>şti, Silivaşu <strong>de</strong> Câmpie,<br />
Milaş, cu satele aparţinătoare, intervin pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă,<br />
conform planului <strong>de</strong> intervenţie comună, forţe <strong>şi</strong> mijloace ale Secţiei <strong>de</strong> Pompieri<br />
Sărmaşu, din cadrul I.S.U. „Horea” al ju<strong>de</strong>ţului Mureş.<br />
Pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă în zona vestică a I.S.U. „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud intervin forţe <strong>şi</strong> mijloace ale Detaşamentului <strong>de</strong><br />
Pompieri Dej din cadrul I.S.U. „Avram Iancu” al ju<strong>de</strong>ţului Cluj, în comunele Ciceu<br />
Mihăieşti, Petru Rareş, Ciceu Giurgeşti <strong>şi</strong> Negrileşti cu satele aparţinătoare.<br />
Limitele raioanelor <strong>de</strong> intervenţie ale subunităţilor serviciilor profesioniste<br />
pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au fost marcate conform semnelor convenţionale pe<br />
hărţile cu organizarea intervenţiei în zona <strong>de</strong> competenţă a I.S.U. „Bistriţa” al<br />
ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud.<br />
Realizarea legăturilor <strong>de</strong> comunicaţii <strong>şi</strong> informatice<br />
Pentru organizarea sistemului informatic <strong>şi</strong> <strong>de</strong> comunicaţii se folosesc atât<br />
mijloace proprii, conform tabelei <strong>de</strong> înzestrare, cele puse la dispoziţia unităţilor <strong>de</strong><br />
către alte instituţii ale administraţiei publice locale, precum <strong>şi</strong> cele ale Sistemului<br />
<strong>de</strong> Management Informaţional pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă (S.M.I.S.U.).<br />
Sistemul <strong>de</strong> Management Informaţional pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă reprezintă<br />
un sistem informatic integrat, <strong>de</strong>stinat să asigure suportul informaţional necesar<br />
factorilor <strong>de</strong>cizionali prin colectarea <strong>şi</strong> distribuirea informaţiilor <strong>de</strong>spre urgenţe <strong>de</strong><br />
la <strong>şi</strong> între instituţiile implicate în gestionarea, evaluarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă <strong>şi</strong> a<br />
efectelor acestora, coordonarea intervenţiei, monitorizarea situaţiilor, precum <strong>şi</strong><br />
pentru elaborarea, stocarea, punerea în aplicare, coordonarea planurilor <strong>şi</strong> a<br />
procedurilor standard operaţionale prevăzute pentru fiecare tip <strong>de</strong> situaţie în parte.<br />
Arhitectura sistemului se bazează pe legislaţia în vigoare, referitoare la<br />
organizarea <strong>şi</strong> funcţionarea Sistemului Naţional <strong>de</strong> Management al Situaţiilor <strong>de</strong><br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Urgenţă <strong>şi</strong> are ca scop principal creşterea calităţii <strong>şi</strong> eficienţei serviciilor <strong>de</strong>stinate<br />
gestionării situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă la toate nivelurile, <strong>de</strong> la cel ju<strong>de</strong>ţean până la nivel<br />
naţional.<br />
La nivelul ju<strong>de</strong>ţului, sistemul <strong>de</strong> management informaţional s-a instalat la<br />
sediul din strada Sigmirului numărul 16 <strong>şi</strong> este în curs <strong>de</strong> implementare.<br />
Asigurarea comunicaţiilor se realizează prin mijloace <strong>de</strong> legătură radio <strong>şi</strong> fir<br />
în reţelele proprii <strong>şi</strong> <strong>de</strong> cooperare pe baza Dispoziţiei <strong>de</strong> comunicaţii - pentru<br />
reţelele radio <strong>şi</strong> <strong>Planul</strong>ui <strong>de</strong> comunicaţii - pentru legăturile fir, elaborate <strong>de</strong> către<br />
compartimentul Comunicaţii <strong>şi</strong> Informatică.<br />
Legăturile <strong>de</strong> comunicaţii <strong>şi</strong> cele informatice asigură schimbul <strong>de</strong> date pe<br />
verticală, între Inspectoratul pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului<br />
Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> inspectoratul general, iar în <strong>şi</strong> în plan orizontal, cu comitetele <strong>şi</strong><br />
centrele operative constituite în cadrul instituţiilor publice locale cu atribuţii în<br />
domeniul managementului situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă. In sistem sunt integrate toate<br />
structurile componente ale Sistemului Naţional <strong>de</strong> Management al Situaţiilor <strong>de</strong><br />
Urgenţă, potrivit preve<strong>de</strong>rilor legislaţiei specifice în domeniu.<br />
Ca o sinteză a celor prezentate, pentru realizarea legăturilor se utilizează:<br />
1. Sistemul <strong>de</strong> Management Informaţional pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
(SMISU)<br />
2. Sistemul informatic al I.S.U. Bistriţa-Năsăud este compus din:<br />
- staţiile <strong>de</strong> lucru din cadrul reţelelor locale <strong>de</strong> calculatoare (LAN) sau<br />
utilizate ca staţii in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nte;<br />
- staţia <strong>de</strong> lucru instalată în dispecerat conectată prin conexiune ADSL la<br />
serverul <strong>de</strong> poştă electronică al Serviciului <strong>de</strong> Telecomunicaţii Speciale;<br />
3. Legături telefonice:<br />
- reţeaua telefonică metropolitană;<br />
- reţeaua <strong>de</strong> cooperare IC, administrată <strong>de</strong> Serviciul <strong>de</strong> Telecomunicaţii<br />
Speciale;<br />
- reţeaua telefonică realizată prin infrastructura Romtelecom;<br />
- reţeaua telefonică interioară (<strong>de</strong> incintă);<br />
- legături prin fax.<br />
4. Reţea <strong>de</strong> înştiinţare - alarmare care constă în echipamentul FI001 B cu<br />
sirenele existente la nivelul ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud.<br />
5. Comunicaţii radio:<br />
Asigură realizarea <strong>şi</strong> menţinerea legăturilor cu personalul <strong>de</strong> la locul<br />
intervenţiei, cu forţele cu care se cooperează, cu Punctul <strong>de</strong> comandă mobil<br />
înaintat, precum <strong>şi</strong> cu eşalonul superior. Acestea cuprind:<br />
- legături radiotelefonice pe un<strong>de</strong> ultrascurte, pentru asigurarea cooperării<br />
cu unităţile din cadrul Inspectoratului pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă „Bistriţa”.<br />
- legături radiotelefonice mobile în sistemul <strong>de</strong> radiocomunicaţii digitale<br />
mobile integrat PHOENIX, realizat prin intermediul terminalelor TETRA;<br />
- legături radio pe un<strong>de</strong> scurte, <strong>de</strong>stinate să asigure fluxul <strong>de</strong> informaţii cu<br />
I.G.S.U.<br />
- legături radio <strong>de</strong> cooperare pe un<strong>de</strong> ultrascurte organizate <strong>de</strong> eşaloanele<br />
care coordonează misiuni în care sunt implicate <strong>şi</strong> alte forţe aparţinând M.A.I.;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- reţele mobile G.S.M. utilizate ca rezervă la legăturile prin mijloacele <strong>de</strong><br />
comunicaţii convenţionale;<br />
Rapoarte<br />
Raportarea acţiunilor <strong>de</strong> intervenţie se organizează <strong>de</strong> către Centrul<br />
Operaţional Ju<strong>de</strong>ţean prin compartimentele din subordine, în folosul organelor <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>cizie, în toate formele <strong>şi</strong> situaţiile <strong>de</strong> acţiune <strong>şi</strong> are ca scop culegerea, prelucrarea<br />
<strong>şi</strong> asigurarea schimbului <strong>de</strong> informaţii <strong>şi</strong> date pe timpul organizării, pregătirii <strong>şi</strong><br />
<strong>de</strong>sfăşurării acţiunilor <strong>de</strong> intervenţie, în ve<strong>de</strong>rea concentrării oportune <strong>şi</strong><br />
coordonării unitare a forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor, precum <strong>şi</strong> pentru aprecierea<br />
<strong>de</strong>sfăşurării intervenţiei.<br />
Se realizează prin reţeaua <strong>de</strong> transmisii voce-date din dotarea unităţilor <strong>şi</strong><br />
subunităţilor <strong>şi</strong> a celorlalte structuri cu care se cooperează.<br />
Raportarea operativă se face pe timpul <strong>de</strong>sfăşurării operaţiunilor <strong>de</strong><br />
intervenţie.<br />
La finalul intervenţiei, serviciile <strong>de</strong> urgenţă profesioniste întocmesc <strong>şi</strong><br />
înaintează eşalonului superior Raportul <strong>de</strong> intervenţie conform ordinelor în<br />
vigoare.<br />
În stare <strong>de</strong> normalitate, în situaţia în care nu este activat centrul ju<strong>de</strong>ţean<br />
pentru coordonarea <strong>şi</strong> conducerea intervenţiei, rapoartele operative <strong>şi</strong> cele <strong>de</strong><br />
intervenţie se primesc <strong>şi</strong> transmit, pe cale ierarhică, potrivit precizărilor ordinelor <strong>şi</strong><br />
dispoziţiilor <strong>de</strong> linie ale ministrului administraţiei <strong>şi</strong> internelor, secretarului <strong>de</strong> stat<br />
ce coordonează activitatea Inspectoratului General pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă <strong>şi</strong><br />
inspectorului general al Inspectoratului General pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă.<br />
În celelalte situaţii <strong>de</strong>cât cele <strong>de</strong> mai sus, în raportările înaintate <strong>de</strong><br />
inspectorat, prin centrul operaţional/centrul <strong>de</strong> coordonare <strong>şi</strong> conducere a<br />
intervenţiei, către Centrul Operaţional Naţional (C.O.N.)/C.N.C.C.I., vor fi<br />
utilizate formularele <strong>de</strong> raportare stabilite prin proceduri specifice la activarea<br />
centrelor pentru coordonarea <strong>şi</strong> conducerea intervenţiei, potrivit regulamentelor <strong>de</strong><br />
organizare <strong>şi</strong> funcţionare ale acestora.<br />
Logistica acţiunilor <strong>de</strong> intervenţie<br />
Logistica acţiunilor <strong>de</strong> intervenţie va cuprin<strong>de</strong> măsurile <strong>şi</strong> activităţile<br />
organizate, planificate <strong>şi</strong> <strong>de</strong>sfăşurate în scopul asigurării la timp <strong>şi</strong> fără întrerupere<br />
cu resurse materiale necesare în<strong>de</strong>plinirii misiunilor, menţinerii în permanenţă a<br />
stării <strong>de</strong> sănătate a personalului operativ, a stării <strong>de</strong> funcţionare a tehnicii <strong>de</strong> luptă<br />
<strong>şi</strong> <strong>de</strong> comunicaţii.<br />
Logistica acţiunilor <strong>de</strong> intervenţie va asigura <strong>şi</strong> va avea în ve<strong>de</strong>re:<br />
a) asigurarea echipamentului <strong>de</strong> protecţie <strong>şi</strong> a tuturor accesoriilor <strong>şi</strong><br />
materialelor necesare pentru efectivul participant la misiune;<br />
b) dotarea conform normelor <strong>şi</strong> asigurarea menţinerii în stare <strong>de</strong> funcţionare<br />
a tehnicii <strong>de</strong> luptă, a mijloacelor <strong>şi</strong> accesoriilor folosite pentru gestionarea<br />
situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă;<br />
c) realizarea rezervelor <strong>de</strong> carburanţi – lubrifianţi, piese <strong>de</strong> schimb, substanţe<br />
speciale <strong>de</strong> stingere, materiale consumabile, precum <strong>şi</strong> mijloace <strong>de</strong> comunicaţii;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
d) asigurarea aprovizionării cu materiale sanitare <strong>şi</strong> farmaceutice, prevenirea<br />
apariţiei îmbolnăvirilor <strong>şi</strong> acordarea ajutorului medical <strong>de</strong> urgenţă.<br />
La intervenţiile în care sunt solicitate să intervină în sprijin grupările<br />
operative <strong>de</strong> la alte Inspectorate pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă se asigură <strong>de</strong> către<br />
fiecare inspectorat pentru forţele proprii prin concentrarea la locul acţiunii a<br />
efectivelor pentru schimbarea celor din dispozitive, precum <strong>şi</strong> cele necesare pentru<br />
asigurarea echipării <strong>şi</strong> hrănirii acestora, conform normelor legale.<br />
Asigurarea cu resurse umane, materiale <strong>şi</strong> financiare a componentelor<br />
S.N.M.S.U. se realizează potrivit <strong>Planul</strong>ui naţional <strong>de</strong> asigurare cu resurse umane,<br />
materiale <strong>şi</strong> financiare pentru gestionarea situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă, aprobat anual<br />
prin hotărâre a Guvernului.<br />
Relaţia cu mas – media<br />
În stare <strong>de</strong> normalitate <strong>şi</strong> pe timpul gestionării situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă ce nu<br />
necesită activarea C.J.C.C.I., relaţia cu mass-media <strong>şi</strong> activitatea <strong>de</strong> informare<br />
publică sunt coordonate în mod direct <strong>de</strong> către compartimentul Informare <strong>şi</strong> Relaţii<br />
Publice din cadrul I.S.U. „Bistriţa” al ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa – Năsăud.<br />
Pe timpul activării C.J.C.C.I., precum <strong>şi</strong> a centrelor similare constituite la<br />
nivel ju<strong>de</strong>ţean, se utilizează procedurile specifice întocmite în acest sens.<br />
În situaţia în care ofiţerii <strong>şi</strong> subofiţerii angrenaţi în acţiunile <strong>de</strong> intervenţie<br />
sunt solicitaţi să acor<strong>de</strong> interviuri, aceştia vor furniza doar informaţii care să<br />
reflecte acţiunile <strong>de</strong>sfăşurate, potrivit competenţelor stabilite în responsabilitate.<br />
Secţiunea a 5-a<br />
Instruirea<br />
Pregătirea forţelor profesioniste <strong>de</strong> intervenţie se realizează în cadrul<br />
instituţiilor abilitate prin lege, pe baza unor programe a<strong>de</strong>cvate avizate <strong>de</strong><br />
inspectoratele pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă ju<strong>de</strong>ţene <strong>şi</strong> aprobate <strong>de</strong> comitetul ju<strong>de</strong>ţean<br />
pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă.<br />
Sistemul informaţional – <strong>de</strong>cizional cuprin<strong>de</strong> ansamblul subsistemelor<br />
<strong>de</strong>stinate observării, <strong>de</strong>tectării, măsurării, înregistrării, stocării <strong>şi</strong> prelucrării datelor<br />
specifice, alarmării, notificării, culegerii <strong>şi</strong> transmiterii informaţiilor <strong>şi</strong> a <strong>de</strong>ciziilor<br />
<strong>de</strong> către factorii implicaţi în acţiunile <strong>de</strong> prevenire <strong>şi</strong> gestionare a unei situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă.<br />
Informarea secretariatelor tehnice permanente ale comitetelor pentru situaţii<br />
<strong>de</strong> urgenţă ierarhic superioare asupra locului producerii unei situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
specifică, evoluţiei acesteia, efectelor negative produse, precum <strong>şi</strong> asupra măsurilor<br />
luate, se realizează prin rapoarte operative.<br />
Comitetul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>şi</strong> comitetele locale pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă, precum <strong>şi</strong><br />
conducerile operatorilor economici <strong>şi</strong> instituţiilor amplasate în zone <strong>de</strong> risc au<br />
obligaţia să asigure preluarea <strong>şi</strong> transmiterea datelor cu privire la avertizările<br />
meteorologice <strong>şi</strong> hidrologice, în ve<strong>de</strong>rea <strong>de</strong>clanşării acţiunilor preventive <strong>şi</strong> <strong>de</strong><br />
intervenţie.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
CAPITOLUL V<br />
RESURSE UMANE, MATERIALE ŞI FINANCIARE<br />
Alocarea resurselor materiale <strong>şi</strong> financiare necesare <strong>de</strong>sfăşurării activităţii <strong>de</strong><br />
analiză <strong>şi</strong> acoperire a riscurilor se realizează, potrivit reglementărilor în vigoare, prin<br />
planurile <strong>de</strong> asigurare cu resurse umane, materiale <strong>şi</strong> financiare pentru gestionarea<br />
situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă, elaborat <strong>de</strong> Comitetul Ju<strong>de</strong>ţean pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă<br />
Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> comitetele locale pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă.<br />
Consiliul Ju<strong>de</strong>ţean Bistriţa-Năsăud <strong>şi</strong> consiliile locale prevăd anual, în bugetele<br />
proprii, fondurile necesare pentru asigurarea resurselor umane, materiale <strong>şi</strong> financiare<br />
necesare analizei <strong>şi</strong> acoperirii riscurilor din unităţile administrativ – teritoriale pe care<br />
le reprezintă<br />
Necesarul <strong>de</strong> forţe <strong>şi</strong> mijloace <strong>de</strong>stinate gestionării situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă se<br />
stabilesc în funcţie <strong>de</strong> categoriile <strong>de</strong> riscuri i<strong>de</strong>ntificate, mecanismele <strong>şi</strong> condiţiile <strong>de</strong><br />
producere/manifestare, amploarea <strong>şi</strong> efectele posibile ale acestora.<br />
În sprijinul inspectoratului pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă mai pot acţiona, după caz,<br />
conform protocoalelor încheiate unităţile militare aparţinând Ministerului Apărării<br />
Naţionale <strong>şi</strong> Ministerului Administraţiei <strong>şi</strong> Internelor precum <strong>şi</strong> forţele aparţinând<br />
instituţiilor publice <strong>şi</strong> operatorilor economici nominalizaţi în Regulamentul <strong>de</strong><br />
organizare <strong>şi</strong> funcţionare al Comitetului Ju<strong>de</strong>ţean pentru Situaţii <strong>de</strong> Urgenţă Bistriţa-<br />
Năsăud.<br />
O componentă principală a sistemului <strong>de</strong> răspuns sunt serviciile voluntare<br />
pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă.<br />
Pe acest domeniu se pot constata următoarele:<br />
- toate consiliile locale din zona <strong>de</strong> competenţă a ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud<br />
au constituite servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă;<br />
- încadrarea <strong>şi</strong> dotarea serviciului voluntar pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă s-a<br />
efectuat cu respectarea criteriilor minime <strong>de</strong> performanţă, în funcţie <strong>de</strong> riscurile<br />
i<strong>de</strong>ntificate în planurile <strong>de</strong> analiză <strong>şi</strong> acoperire a riscurilor, a specificului zonei <strong>de</strong><br />
competenţă, precum <strong>şi</strong> a numărului <strong>de</strong> gospodări/locuinţe individuale;<br />
- din totalul <strong>de</strong> 62 <strong>de</strong> servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă, un număr<br />
<strong>de</strong> 49 <strong>de</strong> servicii au întocmite toate documentele <strong>de</strong> organizare, <strong>de</strong>sfăşurare <strong>şi</strong><br />
conducere a acestui serviciu, conform anexei 3 din O.M.A.I. nr. 718/2005, modificat<br />
<strong>şi</strong> completat cu O.M.I.R.A. 195/2007, iar 13 servicii au documente incomplete (dosar<br />
privind intervenţia serviciului voluntar, registru istoric, dosar operativ), unul dintre<br />
motive fiind lipsa încadrării şefului serviciului voluntar pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă cu<br />
personal angajat, atribuţiile acestuia au fost repartizate prin cumul <strong>de</strong> funcţii altor<br />
funcţionari ai primăriei (viceprimar, secretar, agent agricol etc.).<br />
Dotare :<br />
- pe raza ju<strong>de</strong>ţului funcţionează 22 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă care au în dotare 29 autospeciale <strong>de</strong> lucru cu apă, o autoscară mecanică <strong>şi</strong> 4<br />
ambulanţe.<br />
- conform criteriilor minime <strong>de</strong> performanţă privind dotarea cu autospeciale<br />
<strong>de</strong> stins incendii la nivelul ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud necesarul ar fi <strong>de</strong> 33 autospeciale<br />
raportat la numărul <strong>de</strong> gospodării, existând un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> 4 autospeciale;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- grupele <strong>de</strong> intervenţie <strong>şi</strong> echipele specializate din structura serviciilor<br />
voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au în dotare 106 motopompe pentru evacuarea<br />
apei, utilaje pentru intervenţia la inundaţii, alunecări <strong>de</strong> teren <strong>şi</strong> incendii <strong>de</strong> vegetaţie<br />
(30 buldoexcavatoare <strong>şi</strong> 20 tractoare);<br />
- din totalul <strong>de</strong> 29 autospeciale <strong>de</strong> stins incendii ale serviciilor voluntare<br />
pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă sunt în stare <strong>de</strong> funcţionare 28;<br />
- lucrările <strong>de</strong> întreţinere <strong>şi</strong> reparaţii ale tehnicii <strong>de</strong> intervenţie din dotare s-au<br />
executat pe plan local, conform graficului <strong>de</strong> întreţinere stabilit <strong>de</strong> fiecare serviciu<br />
voluntar;<br />
- pe parcursul anului 2011 au fost achiziţionate autospeciale <strong>de</strong> stins incendii<br />
(S.V.S.U Monor, Livezile, Zagra, Ilva Mică), autospecialele sunt dotate cu accesorii<br />
conform cărţilor tehnice;<br />
- din cele 22 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă care au în dotare<br />
autospeciale, 2 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă nu au asigurate spaţii <strong>de</strong><br />
garare corespunzătoare (S.V.S.U. Spermezeu <strong>şi</strong> Sînmihaiu <strong>de</strong> Cîmpie);<br />
- pe parcursul anului 2011 au fost achiziţionate <strong>şi</strong> donate echipamente <strong>de</strong><br />
protecţie <strong>şi</strong> intervenţie pentru 8 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă.<br />
Încadrare:<br />
- din totalul <strong>de</strong> 62 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă doar 36 au<br />
încadrată cu personal angajat funcţia <strong>de</strong> şef serviciu voluntar, celelalte 26 fiind<br />
repartizate prin cumul <strong>de</strong> funcţii altor funcţionari ai primăriei ;<br />
- din cele 22 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă dotate cu<br />
autospeciale <strong>de</strong> stins incendii 17 nu au organizat serviciul în ture (S.V.S.U. Lechinţa,<br />
Feldru, Leşu, Măgura Ilvei, Sînmihaiu <strong>de</strong> Cîmpie, Şieu, Uriu, Monor, Ilva Mare,<br />
Josenii Bîrgăului, Prundu Bîrgăului, Spermezeu, Telciu, Romuli, Monor, Zagra <strong>şi</strong><br />
Teaca);<br />
- din totalul <strong>de</strong> 1866 personal voluntar au fost încheiate 1246 contracte <strong>de</strong><br />
voluntariat;<br />
- drepturile stabilite în contractele <strong>de</strong> voluntariat au fost discutate <strong>şi</strong> aprobate<br />
<strong>de</strong> fiecare consiliu local în parte, dar datorită problemelor financiare existente nu au<br />
putut fi respectate <strong>şi</strong> acordate la toate serviciile voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
(acestea sunt asigurate la S.V.S.U. Bistriţa, Năsăud, Dumitra, Rodna, Teaca, Zagra,<br />
Prundu Bîrgăului, Feldru, Livezile, Maieru <strong>şi</strong> Ilva Mare);<br />
Servicii private pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa-Năsăud<br />
În zona <strong>de</strong> competenţă sunt constituite 4 servicii private pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă, astfel: categoria II – 1, categoria III – 2, categoria IV – 1.<br />
Număr total <strong>de</strong> personal din serviciile private 153, din care:<br />
În serviciile private proprii 153:<br />
Număr <strong>de</strong> angajaţi 15 din care: 4 şef serviciu, 4 specialişti <strong>de</strong> prevenire,<br />
3 şoferi, 4 mecanici MP.<br />
Număr <strong>de</strong> voluntari - 138, din care: 20 specialişti <strong>de</strong> prevenire, 3 şoferi, 6<br />
mecanici MP, 109 servanţi.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
CAPITOLUL VI<br />
LOGISTICA ACŢIUNILOR<br />
Sistemul forţelor <strong>şi</strong> mijloacelor <strong>de</strong> intervenţie în cazul producerii unei situaţii<br />
<strong>de</strong> urgenţă se stabileşte prin planurile <strong>de</strong> apărare specifice elaborate, potrivit legii, <strong>de</strong><br />
către autorităţile, instituţiile publice, societatea civilă <strong>şi</strong> operatorii economici cu<br />
atribuţii în acest domeniu, conform regulamentelor privind prevenirea <strong>şi</strong> gestionarea<br />
situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă specifice tipurilor <strong>de</strong> riscuri.<br />
Forţele <strong>şi</strong> mijloacele <strong>de</strong> intervenţie se organizează, se stabilesc <strong>şi</strong> se pregătesc<br />
din timp <strong>şi</strong> acţionează conform sarcinilor stabilite prin planurile <strong>de</strong> apărare specifice.<br />
Logistica acţiunilor <strong>de</strong> pregătirea teoretică <strong>şi</strong> practică, <strong>de</strong> prevenire <strong>şi</strong><br />
gestionare a situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă specifice se asigură <strong>de</strong> către autorităţile, instituţiile<br />
<strong>şi</strong> operatorii economici cu atribuţii în domeniu, în raport <strong>de</strong> răspun<strong>de</strong>ri, măsuri <strong>şi</strong><br />
resurse necesare.<br />
În acest sens, în conformitate cu riscurile i<strong>de</strong>ntificate la nivel ju<strong>de</strong>ţean,<br />
acţiunile <strong>de</strong> protecţie <strong>şi</strong> intervenţie în cazul producerii unor situaţii <strong>de</strong> urgenţă se<br />
execută conform planurilor întocmite în acest scop <strong>de</strong> către inspectorat.<br />
Se impune completarea dotării cu cel puţin următoarele categorii <strong>de</strong> tehnică <strong>de</strong><br />
intervenţie, momentan inexistentă <strong>şi</strong> necesare pentru îmbunătăţirea condiţiilor <strong>de</strong><br />
executare a misiunilor specifice, astfel:<br />
- 1 autospecială pirotehnică (omologată);<br />
- 1 autospecială <strong>de</strong> cercetare chimică (omologată) ;<br />
- 1 macara <strong>de</strong> mare tonaj;<br />
- 1 microbuz;<br />
- 1 autoatelier reparaţii auto;<br />
- 1 autocisternă transport apă;<br />
Dotarea cu tehnică <strong>de</strong> intervenţie a S.V.S.U.<br />
din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa – Năsăud<br />
- pe raza ju<strong>de</strong>ţului funcţionează 22 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong><br />
urgenţă care au în dotare 29 autospeciale <strong>de</strong> lucru cu apă, o autoscară mecanică <strong>şi</strong> 4<br />
ambulanţe.<br />
- conform criteriilor minime <strong>de</strong> performanţă privind dotarea cu autospeciale<br />
<strong>de</strong> stins incendii la nivelul ju<strong>de</strong>ţului Bistriţa-Năsăud necesarul ar fi <strong>de</strong> 33 autospeciale<br />
raportat la numărul <strong>de</strong> gospodării, existând un <strong>de</strong>ficit <strong>de</strong> 4 autospeciale;<br />
- grupele <strong>de</strong> intervenţie <strong>şi</strong> echipele specializate din structura serviciilor<br />
voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă au în dotare 106 motopompe pentru evacuarea<br />
apei, utilaje pentru intervenţia la inundaţii, alunecări <strong>de</strong> teren <strong>şi</strong> incendii <strong>de</strong> vegetaţie<br />
(30 buldoexcavatoare <strong>şi</strong> 20 tractoare);<br />
- din totalul <strong>de</strong> 29 autospeciale <strong>de</strong> stins incendii ale serviciilor voluntare<br />
pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă sunt în stare <strong>de</strong> funcţionare 28;<br />
- lucrările <strong>de</strong> întreţinere <strong>şi</strong> reparaţii ale tehnicii <strong>de</strong> intervenţie din dotare s-au<br />
executat pe plan local, conform graficului <strong>de</strong> întreţinere stabilit <strong>de</strong> fiecare serviciu<br />
voluntar;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- pe parcursul anului 2011 au fost achiziţionate autospeciale <strong>de</strong> stins incendii<br />
(S.V.S.U Monor, Livezile, Zagra), autospecialele sunt dotate cu accesorii conform<br />
cărţilor tehnice;<br />
- din cele 22 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă care au în dotare<br />
autospeciale, 2 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă nu au asigurate spaţii <strong>de</strong><br />
garare corespunzătoare (S.V.S.U. Spermezeu <strong>şi</strong> Sînmihaiu <strong>de</strong> Cîmpie);<br />
- pe parcursul anului 2011 au fost achiziţionate <strong>şi</strong> donate echipamente <strong>de</strong><br />
protecţie <strong>şi</strong> intervenţie pentru 8 servicii voluntare pentru situaţii <strong>de</strong> urgenţă.<br />
Dotarea cu tehnică <strong>de</strong> intervenţie a S.P.S.U.<br />
din ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa – Năsăud<br />
Instalaţii speciale <strong>de</strong> prevenire <strong>şi</strong> stingere a incendiilor - 1, din care în funcţiune 1;<br />
Motopompe pentru stins incendii - 4, din care în funcţiune 3;<br />
Motopompe pentru evacuarea apei - 1, din care în funcţiune 1;<br />
Autospeciale pentru stingerea incendiilor - 1, din care în funcţiune 1;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Atribuţiile autorităţilor <strong>şi</strong> responsabililor cuprin<strong>şi</strong> în PAAR<br />
AUTORITATEA:<br />
Instituţia Prefectului<br />
I.-GESTIONAREA RISCURILOR<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong><br />
adoptat în cazul manifestării unui pericol;<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong><br />
adoptat în cazul manifestării unui pericol;<br />
Fişa nr. 1<br />
în domeniul protecţiei civile si a<br />
prevenirii si stingerii incendiilor.<br />
materiale informative/documentare,<br />
rapoarte, planuri <strong>de</strong> urgenţă, pliante,<br />
conferinţe, simpozioane, afişe, campanii<br />
informative.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
AUTORITATEA:<br />
Consiliul Ju<strong>de</strong>ţean<br />
I. -GESTIONAREA RISCURILOR<br />
a. - informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong><br />
adoptat în cazul manifestării unui pericol;<br />
b. - exerciţii <strong>şi</strong> aplicaţii;<br />
II. -RESURSE NECESARE<br />
a. - informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong><br />
adoptat în cazul manifestării unui pericol;<br />
Fişa nr. 2<br />
în domeniul protecţiei civile <strong>şi</strong> a<br />
prevenirii <strong>şi</strong> stingerii incendiilor.<br />
cu membrii din serviciu voluntar; in<br />
domeniul protecţiei civile si a prevenirii<br />
si stingerii incendiilor.<br />
materiale informative/documentare,<br />
rapoarte, planuri <strong>de</strong> urgenţă, pliante,<br />
conferinţe, simpozioane, afişe, campanii<br />
informative.<br />
b. - exerciţii <strong>şi</strong> aplicaţii; tematica pregătire planificată<br />
- alarmare<br />
III.-INTERVENŢIE<br />
b. - acţiuni <strong>de</strong> căutare/salvare/<br />
c. - acţiuni <strong>de</strong> în<strong>de</strong>părtare a manifestării<br />
pericolului produs<br />
d. - acţiuni <strong>de</strong> limitare a consecinţelor unui<br />
pericol<br />
e. - acţiuni <strong>de</strong> înlăturare a efectelor unui<br />
eveniment<br />
alarmarea populaţiei in situaţiile <strong>de</strong><br />
urgenţă apărute cu sirena electrică sau<br />
prin clopotul <strong>de</strong> la biserică.<br />
acţiunile <strong>de</strong> căutare si salvare se va face<br />
cu ajutorul echipelor din cadrul I.S.U<br />
acţiunile se vor <strong>de</strong>sfăşura cu ajutorul<br />
echipelor din cadrul I.S.U<br />
acţiunile se vor <strong>de</strong>sfăşura cu ajutorul<br />
echipelor din cadrul I.S.U<br />
acţiunile se vor <strong>de</strong>sfăşura cu ajutorul<br />
echipelor din cadrul I.S.U<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
AUTORITATEA:<br />
Direcţia <strong>de</strong> Sănătate Publică<br />
I. - GESTIONAREA RISCURILOR<br />
a. - monitorizarea permanentă a<br />
parametrilor privind calitatea apei <strong>şi</strong><br />
transmiterea datelor la autorităţile<br />
competente;<br />
b. - informare preventivă a populaţiei<br />
asupra epi<strong>de</strong>miilor ce pot sa apară pe<br />
teritoriul localităţii <strong>şi</strong> asupra<br />
comportamentului <strong>de</strong> adoptat în astfel<br />
<strong>de</strong> cazuri;<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
a. - monitorizarea permanentă a<br />
parametrilor privind calitatea apei <strong>şi</strong><br />
transmiterea datelor la autorităţile<br />
competente;<br />
b. - informare preventivă a populaţiei<br />
asupra epi<strong>de</strong>miilor ce pot sa apară pe<br />
teritoriul localităţii <strong>şi</strong> asupra<br />
comportamentului <strong>de</strong> adoptat în astfel<br />
<strong>de</strong> cazuri;<br />
III.-INTERVENŢIE<br />
Fişa nr. 3<br />
calităţile chimice <strong>şi</strong> bacteriologice ale apei<br />
prin Agenţia <strong>de</strong> Sănătate Publică<br />
materiale informative/documentare,<br />
pliante, conferinţe, simpozioane, afişe,<br />
campanii informative,<br />
aparatura din dotarea Agenţiei <strong>de</strong> Sănătate<br />
Publică.<br />
materiale informative/documentare, pliante,<br />
conferinţe, simpozioane, afişe, campanii<br />
informative,<br />
a. - asistenţă medicală adoptarea <strong>de</strong> masuri antiepi<strong>de</strong>mice<br />
prelevarea <strong>de</strong> probe <strong>de</strong> apa din reţeaua <strong>de</strong><br />
b. - controlul calităţii apei potabile alimentare cu apa potabila a localităţii si din<br />
fântânile proprii.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
AUTORITATEA:<br />
Inspectoratul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Poliţie<br />
I.-GESTIONAREA RISCURILOR<br />
- informare preventivă a populaţiei<br />
asupra pericolelor specifice unităţii<br />
administrativ teritoriale <strong>şi</strong> asupra<br />
comportamentului <strong>de</strong> adoptat în<br />
cazul manifestării unui pericol;<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
- informare preventivă a populaţiei<br />
asupra pericolelor specifice unităţii<br />
administrativ teritoriale <strong>şi</strong> asupra<br />
comportamentului <strong>de</strong> adoptat în<br />
cazul manifestării unui pericol;<br />
III.-INTERVENŢIE<br />
- menţinerea <strong>şi</strong> restabilirea ordinii<br />
publice<br />
Fişa nr. 4<br />
în domeniul situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă specifice<br />
ju<strong>de</strong>ţului<br />
materiale informative/documentare, pliante,<br />
conferinţe, simpozioane, afişe, campanii<br />
informative.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
AUTORITATEA:<br />
Inspectoratul Şcolar<br />
I.-GESTIONAREA RISCURILOR<br />
a. - informare preventivă a elevilor<br />
asupra pericolelor specifice unităţii<br />
şcolare <strong>şi</strong> asupra comportamentului<br />
<strong>de</strong> adoptat în cazul manifestării unui<br />
pericol;<br />
Fişa nr. 5<br />
în domeniul protecţiei civile, a prevenirii <strong>şi</strong><br />
stingerii incendiilor.<br />
b. - exerciţii <strong>de</strong> evacuare; în domeniul situaţiilor <strong>de</strong> urgenţă<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
a. - informare preventivă a elevilor<br />
asupra pericolelor specifice unităţii<br />
şcolare <strong>şi</strong> asupra comportamentului<br />
<strong>de</strong> adoptat în cazul manifestării unui<br />
pericol;<br />
materiale informative/documentare, rapoarte,<br />
planuri <strong>de</strong> urgenţă, pliante, mass-media, filme,<br />
conferinţe, simpozioane, afişe, campanii<br />
informative, Porţile <strong>de</strong>schise….<br />
b. - exerciţii <strong>de</strong> evacuare; Plan <strong>de</strong> evacuare, în cadrul şcolilor<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
AUTORITATEA:<br />
Sistemul <strong>de</strong> Gospodărire a Apelor<br />
I.-GESTIONAREA RISCURILOR<br />
a. - monitorizarea permanentă a<br />
parametrilor meteo si hidrografici <strong>şi</strong><br />
transmiterea datelor la autorităţile<br />
competente;<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
a. - monitorizarea permanentă a<br />
parametrilor meteo si hidrografici <strong>şi</strong><br />
transmiterea datelor la autorităţile<br />
competente;<br />
Fişa nr. 6<br />
Cotele zonale <strong>de</strong> apărare, cotele locale <strong>de</strong><br />
apărare si precipitaţiile căzute.<br />
Staţia hidrometrică<br />
aparate - pluviometru si - liminigraf<br />
aparate – mira, staţie radio,eprubeta pentru<br />
precipitaţii, termometre si rigle pentru zăpada.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
AUTORITATEA:<br />
Inspectoratul Ju<strong>de</strong>ţean <strong>de</strong> Jandarmi<br />
I.-GESTIONAREA RISCURILOR<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong> adoptat<br />
în cazul manifestării unui pericol;<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong> adoptat<br />
în cazul manifestării unui pericol;<br />
III.-INTERVENŢIE<br />
Fişa nr. 7<br />
în domeniul situa țiilor <strong>de</strong> urgenta<br />
specifice ju<strong>de</strong>ţului.<br />
materiale<br />
informative/documentare, pliante,<br />
conferinţe, simpozioane, afişe,<br />
campanii informative.<br />
a. - securitatea <strong>şi</strong> paza perimetrelor zonelor <strong>de</strong><br />
carantină Conform planurilor<br />
<strong>de</strong> cooperare<br />
b. - menţinerea <strong>şi</strong> restabilirea ordinii publice<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
AUTORITATEA:<br />
UNITATEA MILITARĂ 01331<br />
I.-GESTIONAREA RISCURILOR<br />
a. - monitorizarea transporturilor <strong>de</strong> materiale<br />
explozive militare;<br />
b. - monitorizarea obiectivelor militare, sursă <strong>de</strong><br />
risc la explozii;<br />
c. - că<strong>de</strong>ri <strong>de</strong> obiecte cosmice;<br />
d. - ameninţări ecologice<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
a. - informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong> adoptat<br />
în cazul manifestării unui pericol;<br />
II.-INTERVENŢIE<br />
a. - instalarea spitalelor <strong>de</strong> campanie<br />
b. - acţiuni <strong>de</strong> limitare a consecinţelor <strong>de</strong>zastrelor;<br />
c. - asigurarea cazării persoanelor evacuate;<br />
d. - acţiuni <strong>de</strong> căutare salvare<br />
e. - efectuarea <strong>de</strong>contaminării populaţiei;<br />
f. - sprijin logistic pentru restabilirea ordinii<br />
publice<br />
Fişa nr. 8<br />
în domeniul situa țiilor <strong>de</strong><br />
urgenţă specifice ju<strong>de</strong>ţului.<br />
materiale<br />
informative/documentare,<br />
pliante, conferinţe, simpozioane,<br />
afişe, campanii informative.<br />
Conform planurilor <strong>de</strong> cooperare<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
AUTORITATEA:<br />
DRUMURI NAŢIONALE<br />
I.-GESTIONAREA RISCURILOR<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong><br />
adoptat în cazul manifestării unui pericol;<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong><br />
adoptat în cazul manifestării unui pericol;<br />
III.-INTERVENŢIE<br />
- acţiuni <strong>de</strong> asigurare a siguranţei traficului<br />
pe drumurile publice<br />
Fişa nr. 9<br />
în domeniul situa țiilor <strong>de</strong> urgenţă<br />
specifice ju<strong>de</strong>ţului.<br />
materiale informative/documentare,<br />
pliante, conferinţe, simpozioane, afişe,<br />
campanii informative.<br />
Conform planurilor <strong>de</strong> cooperare<br />
pag._____
AUTORITATEA:<br />
E-ON GAZ<br />
I.-GESTIONAREA RISCURILOR<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra pericolelor<br />
specifice unităţii administrativ teritoriale <strong>şi</strong> asupra<br />
comportamentului <strong>de</strong> adoptat în cazul manifestării<br />
unui pericol;<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra pericolelor<br />
specifice unităţii administrativ teritoriale <strong>şi</strong> asupra<br />
comportamentului <strong>de</strong> adoptat în cazul manifestării<br />
unui pericol;<br />
III.-INTERVENŢIE<br />
a. - acţiuni <strong>de</strong> în<strong>de</strong>părtare a manifestării pericolelor<br />
specifice<br />
b. - acţiuni <strong>de</strong> limitare a consecinţelor pericolelor<br />
specifice<br />
Fişa nr. 10<br />
în domeniul situa țiilor <strong>de</strong><br />
urgenţă specifice ju<strong>de</strong>ţului.<br />
materiale<br />
informative/documentare,<br />
pliante, conferinţe,<br />
simpozioane, afişe, campanii<br />
informative.<br />
conform planurilor <strong>de</strong><br />
cooperare<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
AUTORITATEA:<br />
AQUABIS<br />
I.-GESTIONAREA RISCURILOR<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong> adoptat<br />
în cazul manifestării unui pericol;<br />
II.-RESURSE NECESARE<br />
- informare preventivă a populaţiei asupra<br />
pericolelor specifice unităţii administrativ<br />
teritoriale <strong>şi</strong> asupra comportamentului <strong>de</strong> adoptat<br />
în cazul manifestării unui pericol;<br />
III.-INTERVENŢIE<br />
a. - acţiuni <strong>de</strong> în<strong>de</strong>părtare a manifestării<br />
pericolelor specifice<br />
b. - acţiuni <strong>de</strong> limitare a consecinţelor pericolelor<br />
specifice<br />
Fişa nr. 11<br />
în domeniul situa țiilor <strong>de</strong> urgenta<br />
specifice ju<strong>de</strong>ţului.<br />
materiale<br />
informative/documentare, pliante,<br />
conferinţe, simpozioane, afişe,<br />
campanii informative.<br />
Conform planurilor <strong>de</strong> cooperare<br />
pag._____
Nr.<br />
crt.<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
Denumire<br />
autoritate<br />
Instituţia<br />
Prefectului<br />
Consiliul<br />
Ju<strong>de</strong>ţean<br />
Direcţia <strong>de</strong><br />
Sănătate Publică<br />
Inspectoratul<br />
Ju<strong>de</strong>ţean<br />
<strong>de</strong> Poliţie<br />
Inspectoratul<br />
Şcolar<br />
Sistemul <strong>de</strong><br />
Gospodărire a<br />
Apelor<br />
Inspectoratul<br />
Ju<strong>de</strong>ţean<br />
<strong>de</strong> Jandarmi<br />
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Lista autorităţilor <strong>şi</strong> factorilor care au responsabilităţi<br />
în analiza <strong>şi</strong> acoperirea riscurilor<br />
în ju<strong>de</strong>ţul Bistriţa –Năsăud<br />
Coordonate<br />
autoritate<br />
Str. Piaţa Petru<br />
Rareş,<br />
nr.1<br />
Str. Piaţa Petru<br />
Rareş, nr.1<br />
Str. Grănicerilor,<br />
nr 5<br />
Str. Nicolae<br />
Bălcescu,<br />
nr. 1 - 3<br />
Str. 1 Decembrie<br />
Str. Avram Iancu<br />
B-dul<br />
In<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nţei,<br />
nr.17<br />
8 U.M. 01331 Str. Avram Iancu<br />
9<br />
Drumuri<br />
Naţionale<br />
10 E-ON GAZ<br />
11 AQUABIS<br />
Str. Simion<br />
Bărnuţiu<br />
Drumul Cetăţii,<br />
nr. 3<br />
Str. Parcului,<br />
nr. 1<br />
Persoană <strong>de</strong> contact<br />
Cristian Florian, prefect,<br />
tel. 0263/231249<br />
Cojocaru Gheorghe,<br />
consilier superior<br />
Tel. 0263/211202<br />
Mobil 0745391299<br />
Rusu Liviu,<br />
preşedinte Consiliul Ju<strong>de</strong>ţean<br />
Tel. 0263/231474<br />
Andriţoiu Anca, director,<br />
tel.0263/232601<br />
Mobil.0745309164;<br />
Petri Doina, director adjunct,<br />
tel.0263/231592<br />
Mobil. 0744600096<br />
Mureşan Ioan, inspector şef, tel.<br />
0263/203015 Mobil. 0745115996<br />
Olariu Liviu, adjunct inspector<br />
şef, Mobil. 0723692390<br />
Vasile Marc, inspector general,<br />
Tel.0263/213529; 0263/217653<br />
Mobil. 0747226329<br />
Ştefan Rus director SGA<br />
Tel.0263/217146;<br />
216628; 232255<br />
Mobil. 0744138813<br />
Cimuca Ionel inspector şef,<br />
tel 0263/239733; 0263/239196<br />
Mobil 0722678393; 0749678393<br />
Furnea Florin, adj. insp. şef,<br />
Mobil 0722678307; 0749378308<br />
General <strong>de</strong> brigadă<br />
dr, DAN FLORIN GRECU<br />
comandant, tel.0263/214160<br />
Slaviţa Alexandru, şef secţie DN,<br />
Tel. 0263/233620<br />
Mobil 0745347849<br />
Cristian Dudaşu,<br />
şef centru operaţional B-ţa;<br />
Tel. 0263/234958<br />
Mobil. 0745260156<br />
Ioan Şandru, director,<br />
tel.0263/214014<br />
Mobil. 0722538542<br />
Atribuţii în<br />
PAAT, conform<br />
fişei nr.<br />
Fişa nr. 1<br />
Fişa nr. 2<br />
Fişa nr. 3<br />
Fişa nr. 4<br />
Fişa nr. 5<br />
Fişa nr.6<br />
Fişa nr. 7<br />
Fişa nr. 8<br />
Fişa nr. 9<br />
Fişa nr.10<br />
Fişa nr. 11<br />
pag._____
ALUNECĂRI DE TEREN<br />
SURSE DE RISC<br />
ALUNECĂRI DE TEREN
HARTA<br />
CU RISCURILE DE PRODUCERE A ZĂPOARELOR DE GHEAŢĂ PE CURSURILE DE APĂ DIN JUDEŢ<br />
INTERVENŢII PIROTEHNICE LA ZĂPOARE DE GHEAŢĂ ÎN ANUL<br />
2008 2009 2010 2011<br />
6 intervenţii pirotehnice la zăpoare<br />
6 intervenţii pirotehnice la zăpoare<br />
- 21.01.2008 – râul Ilva, com. Ilva Mică <strong>şi</strong> Măgura Ilvei: - Râul Ţibleş ( localitatea Zagra );<br />
- 22.01.2008 - râul Sălăuţa, loc. Coşbuc:<br />
- Râul Sălăuţa ( amonte localitatea Salva );<br />
- 22.01.2008 – râul Leşu, localitatea Leşu:<br />
- Leşu ( localitatea Leşu );<br />
- 22.01.2008 – râul Ilva, localitatea Măgura Ilvei:<br />
- Pârâul Gersa, (localitatea Gersa).<br />
- 23.01.2008 - râul Ilva, localitatea Măgura Ilvei:<br />
1 intervenţie pirotehnică la zăpoare<br />
- 07.02.2008 – râul Ilva localitatea Măgura Ilvei:<br />
- 21.02.2010 Râul Ilva ( localitatea Măgura Ilvei);<br />
- 1 intervenţie pirotehnică la zăpoare<br />
- 09.01.2011, râul Bichigiu<br />
Zone cu risc <strong>de</strong> producere a zăpoarelor <strong>de</strong> gheaţă un<strong>de</strong> nu au fost <strong>de</strong>sfăşurate acţiuni <strong>de</strong> intervenţie în ultimii ani<br />
( Răurile Ilişua,zona loc. Căianu Mic, Someşul Mare cu localităţile Rodna, Feldru, Nimigea <strong>de</strong> Sus, Telcişor cu localitatea Telciu, Sălăuţa cu<br />
localitatea Salva.
HARTA<br />
CU SITUAŢIA ACTIVITĂŢII DE ASANARE DIN JUDEŢ<br />
INTERVENŢII PIROTEHNICE LA MUNIŢIE RAMASĂ NEEXPLODATĂ<br />
2010 2011<br />
19 intervenţii pirotehnice la muniţia rămasă neexplodată<br />
• 12.01.2010 – Teaca - 1(unu) proiectil exploziv cal. 75 mm.<br />
• 08.02.2010 – Bistriţa (Str. Ghinzii, nr. 116) - 1(una) bombă explozivă cal. 82 mm.<br />
• 23.02.2010 – Reteag - 1(una) grenadă <strong>de</strong> mână ofensivă.<br />
• 23.03.2010 – Căianu Mic - 1(una) grenadă <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>fensivă.<br />
• 31.03.2010 – Bistriţa (Str. Ioan Căianu, nr.4) - 9(nouă) cartuşe cal. 7,63 mm.<br />
• 02.04.2010 – Bistriţa (BASP) - 12 cartuşe cal. 7,62 mm, 25 cartuşe cal. 9 mm.<br />
• 20.04.2010 – Budacu <strong>de</strong> Jos (Simioneşti) - 7(şapte) cartuşe cal. 7,62 mm.<br />
• 02.06.2010 – Beclean (Str. Codrului nr.31, Remat) - 1(una) grenadă <strong>de</strong> mână<br />
<strong>de</strong>fensivă.<br />
• 10.06.2010 – Bistriţa (Str. Zimbrului,Grădiniţa nr.15) - 10(zece) cartuşe cal. 7,92 mm.<br />
• 06.07.2010 – Mărişelu - 1(una) grenadă cumulativă.<br />
• 20.08.2010 – Bistriţa (Unirea, nr. 94) - 1(una) bombă explozivă cal. 60 mm.<br />
• 09.09.2010 – Bistriţa (Str. Ioan Căianu, nr.4) – 6 (şase) grena<strong>de</strong> PG-2 inerte.<br />
• 12.09.2010 – Lunca Ilvei (Teşna) - 1(una) bombă explozivă cal. 60 mm.<br />
• 21.09.2010 – Sărăţel (Pădurea Sărăţel) - 1(una) bombă explozivă cal. 82 mm.<br />
• 11.10.2010 – Bistriţa (Viişoara, nr.192) - 5(cinci) cartuşe cal. 7,62 mm.<br />
• 19.10.2010 – Bistriţa (Str. Dobrogeanu Gherea, nr.10) - 1(una) grenadă <strong>de</strong> mână ofensivă,<br />
8 (opt) tub. cartuş cal. 7,62 mm <strong>şi</strong> 5 (cinci) tub. cartuş cal. 14,5mm.<br />
• 04.11.2010 – Bistriţa (BASP) – 13 buc. cartuş cal. 7,62 mm, 2 buc. tub cartuş cal. 7,62 mm.<br />
• 06.12.2010 – Ilva Mică - 5 (cinci) bombe explozive cal. 60 mm, 3 (trei) proiectile exploziv<br />
trasoare cal. 75 mm, 1(unu) proiectil perforant cal. 75 mm <strong>şi</strong> 1(unu) proiectil<br />
perforant cal. 45 mm.<br />
• 07.12.2010 – Rusu Bîrgăului - 1 (unu) proiectil exploziv trasor cal. 75 mm.<br />
9<br />
13 intervenţii pirotehnice la muniţia rămasă neexplodată<br />
• 07.02.2011 – Bistriţa - (trei) proiectile explozive cal. 100 mm.<br />
• 04.03.2011 – Maieru (Muzeul Cuibul Visurilor) - 1(una) bombă explozivă cal. 82 mm.<br />
• 19.05.2011 – Dumitriţa - 1(unu) proiectil exploziv cal.76 mm.<br />
• 23.03.2011 – Teaca (Pintic) - 1(una) bombă explozivă cal. 82 mm.<br />
• 22.06.2011 – Bistriţa - 1(una) bombă explozivă cal. 82 mm.<br />
• 25.07.2011 – Bistriţa - 1(una) grenadă <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>fensivă.<br />
• 01.09.2011 – Bistriţa - 1(unu) proiectil exploziv cal.76 mm.<br />
• 17.09.2011 – Bistriţa - 1(unu) percutor antitanc.<br />
• 26.09.2011 – Bistriţa - 1(unu) proiectil trasor cal.76 mm.<br />
• 11.10.2011 – Bistriţa - 9 (nouă) cartuşe cal. 7,62 mm.<br />
• 19.10.2011 – Romuli - 1(una) bombă explozivă cal. 82 mm.<br />
• 19.10.2011 – Şanţ (Pasul Rotunda) - 1(unu) proiectil trasor cal.75 mm.<br />
• 07.11.2011 – Prundu Bîrgăului - 1(una) grenadă <strong>de</strong> mână <strong>de</strong>fensivă.<br />
TOTAL ELEMENTE MUNIŢIE 123 TOTAL ELEMENTE MUNIŢIE 24<br />
MISIUNI DISTRUGERE 2 MISIUNI DISTRUGERE 3<br />
7
SURSE DE RISC<br />
ACCIDENTE MAJORE PE CĂILE DE COMUNICAŢII - TRANSPORT RUTIER ŞI FEROVIAR<br />
TRANSPORT RUTIER<br />
TRANSPORT FEROVIAR
TRANSPORT RUTIER<br />
SURSE DE RISC<br />
TRANSPORT RUTIER
INUNDAŢII<br />
ZĂPOARE DE GHEAŢĂ<br />
SURSE DE RISC<br />
INUNDAŢII ŞI ZĂPOARE DE GHEAŢĂ
INUNDAŢII<br />
SURSE DE RISC<br />
INUNDAŢII
INCENDII ÎN MASĂ<br />
SURSE DE RISC<br />
INCENDII ÎN MASĂ
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
SCHEMA FLUXULUI INFORMAŢIONAL LA DEZASTRE<br />
CENTRUL OPERAŢIONAL NATIONAL<br />
Inspectoratul General pentru Situaţii <strong>de</strong><br />
U ţă<br />
Permanenţă la sediul<br />
Inspectoratului pentru Situaţii<br />
<strong>de</strong> Urgenţă Ju<strong>de</strong>ţean<br />
- Tel: 239404;<br />
- Fax: 232128<br />
- 112;<br />
Comitetul Local pentru Situaţii<br />
<strong>de</strong> Urgenţă<br />
Permanenţă la Sediul Primăriei<br />
Tel: _____________________<br />
Fax: _____________________<br />
CENTRUL OPERAŢIONAL<br />
COMITETUL JUDEŢEAN PENTRU<br />
SITUAŢII DE URGENŢĂ<br />
GRUP SUPORT TEHNIC<br />
Apărarea împotriva fenomenelor meteorologice periculoase, a<br />
inundaţiilor, acci<strong>de</strong>ntelor la construcţii hidrotehnice <strong>şi</strong> a<br />
poluărilor acci<strong>de</strong>ntale ale cursurilor <strong>de</strong> apă.<br />
• Permanenţa la sediul SISTEMULUI DE GOSPODĂRIRE A<br />
APELOR<br />
- Telefon - 216628<br />
- Fax - 232255<br />
GRUP SUPORT TEHNIC<br />
Pentru gestionarea fenomenelor distructive <strong>de</strong> origine geologică<br />
(seisme <strong>şi</strong> alunecări <strong>de</strong> teren)<br />
• Permanenţa la sediul INSPECTORATULUI DE STAT ÎN<br />
CONSTRUCŢII;<br />
- Telefon – 231067<br />
- Fax - 231566<br />
GRUP SUPORT TEHNIC<br />
Acci<strong>de</strong>nte <strong>de</strong>osebite pe căile <strong>de</strong> comunicaţii<br />
• Permanenţa la sediul SECŢIEI DRUMURI NAŢIONALE<br />
- Telefon – 233620<br />
- Fax - 233615<br />
GRUP SUPORT TEHNIC<br />
Pentru incendii în masă <strong>şi</strong> la fondul forestier<br />
• Permanenţa la sediul INSPECTORATULUI PENTRU<br />
SITUAŢII DE URGENŢĂ;<br />
- Telefon – 239404 ; 112<br />
- Fax - 232128<br />
GRUP SUPORT TEHNIC<br />
Pentru reţelele <strong>de</strong> utilităţi publice <strong>şi</strong> sistemele <strong>de</strong> telecomunicaţii<br />
<strong>şi</strong> informatică<br />
• Permanenţa la sediul ELECTRICA S.A.<br />
- Telefon - 211025<br />
- Fax - 205704<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
Reguli <strong>de</strong> comportare în cazul producerii unei situaţii <strong>de</strong> urgenţă.<br />
1.Regulile generale <strong>de</strong> urmat în cazul producerii unei situaţii <strong>de</strong> urgenţă<br />
Învăţaţi semnalele <strong>de</strong> alarmare transmise prin sistemul <strong>de</strong> înştiinţare <strong>şi</strong> alarmare al<br />
localităţii dumneavoastră;<br />
Păstraţi-vă calmul;<br />
Deschi<strong>de</strong>ţi aparatele <strong>de</strong> radio <strong>şi</strong> televizoarele <strong>şi</strong> ascultaţi informaţiile generale<br />
emise pe aceste staţii, buletinele meteorologice, sfaturile transmise <strong>de</strong> autorităţile în<br />
drept;<br />
Folosiţi telefonul numai pentru a anunţa (semnala) autorităţilor locale evenimente<br />
importante, cum ar fi incendii, inundaţii, alunecări <strong>de</strong> teren, acci<strong>de</strong>nte majore, înzăpeziri<br />
etc.;<br />
Să aveţi la în<strong>de</strong>mână, în casă sau în jurul ei, un stoc <strong>de</strong> provizii suficient <strong>de</strong> mare<br />
ca să va ajute să supravieţuiţi câteva zile;<br />
Dacă sunteţi acasă, aceste provizii vă vor ajuta să treceţi fără greutăţi peste<br />
perioada <strong>de</strong> pericol;<br />
Dacă sunteţi evacuaţi <strong>şi</strong> trebuie să vă <strong>de</strong>plasaţi în alte localităţi, trebuie să vă luaţi<br />
cu dumneavoastră actele, bani, haine, precum <strong>şi</strong> alimente.<br />
1. INUNDATII<br />
Ce să faceţi înainte <strong>de</strong> inundaţie<br />
Interesaţi-vă la autorităţile locale dacă proprietatea dumneavoastră se află într-o<br />
zonă predispusă la inundaţii sau cu risc ridicat;<br />
Aflaţi care sunt semnale oficiale <strong>de</strong> avertizare pentru inundaţii <strong>şi</strong> ce trebuie sa<br />
faceţi când le auziţi;<br />
Întrebaţi cum vă protejaţi casa <strong>de</strong> inundaţii;<br />
Procuraţi-vă un radio alimentat cu baterii <strong>şi</strong> seturi <strong>de</strong> baterii <strong>de</strong> rezervă pentru a<br />
afla oricând toate modificările legate <strong>de</strong> inundaţii emise <strong>de</strong> autorităţi;<br />
Afişaţi numărul 112 lângă telefon, învăţaţi copiii să sune;<br />
Fiţi pregătiţi pentru evacuare - familiarizaţi-vă cu rutele cele mai scurte spre<br />
zonele înalte;<br />
Discutaţi cu familia si planificaţi un loc <strong>de</strong> întâlnire în eventualitatea în care<br />
sunteţi separaţi;<br />
Stabiliţi o persoană <strong>de</strong> contact din afara localităţii la care vor suna toţi membrii<br />
familiei pentru a anunţa că sunt nevătămaţi;<br />
Pregătiţi-vă provizii pentru cel puţin 3 zile;<br />
Învăţaţi cum să întrerupeţi utilităţile ( curent electric, gaz, apa, etc.).<br />
Ce să faceţi în timpul unei inundaţii<br />
Fiţi conştienţi <strong>de</strong> riscul unei inundaţii instantanee - mutaţi-vă cât mai repe<strong>de</strong> întro<br />
zonă mai înaltă;<br />
Ascultaţi posturile <strong>de</strong> radio sau televiziune pentru informaţii locale;<br />
Respectaţi cu stricteţe comunicările primite si vă îndreptaţi spre locurile <strong>de</strong><br />
refugiu cele mai apropiate;<br />
Memoraţi rapid cursurile <strong>de</strong> apă, canalele <strong>de</strong> scurgere si alte zone <strong>de</strong>spre care se<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
ştie că pot fi inundate brusc;<br />
Dacă autorităţile locale emit o alertă <strong>de</strong> inundaţii , pregătiţi-vă <strong>de</strong> evacuare;<br />
Respectaţi ordinea <strong>de</strong> evacuare stabilită: copiii, bătrânii, bolnavii, cei din zonele<br />
cele mai periclitate;<br />
Asiguraţi-vă locuinţa, dacă aveţi timp fixaţi sau mutaţi înăuntru toate bunurile<br />
aflate afară;<br />
Scoateţi animalele din gospodărie <strong>şi</strong> dirijaţi-le către locurile care asigură<br />
protecţie;<br />
Luaţi documente personale, alimente, apă, trusa medicală, mijloc <strong>de</strong> iluminat,<br />
radio, haine groase;<br />
Nu folosiţi apă pentru uz personal , poate fi contaminată;<br />
Nu vă <strong>de</strong>plasaţi prin apa curgătoare.<br />
Ce să faceţi după inundaţie<br />
Evitaţi apa provenită din inundaţie. Aceasta poate fi încărcată electric datorită<br />
unor linii electrice subterane sau cabluri căzute la pământ;<br />
Înainte <strong>de</strong> a reveni în locuinţa dumneavoastră, inspectaţi clădirea <strong>şi</strong> asiguraţi-vă<br />
că nu există modificări structurale. Nu intraţi dacă există posibilitatea ca imobilul să se<br />
prăbuşească;<br />
Când reveniţi în locuinţa dumneavoastră, nu folosiţi chibrituri, brichete sau alte<br />
obiecte ce produc o flacără <strong>de</strong>schisă, <strong>de</strong>oarece există posibilitatea să se fi strâns gaz în<br />
interior;<br />
Pentru siguranţa dumneavoastră, nu reporniţi curentul înainte ca reţeaua electrică<br />
din locuinţă să fie verificată <strong>de</strong> către un electrician autorizat;<br />
Luaţi în consi<strong>de</strong>raţie necesităţile <strong>de</strong> sănătate <strong>şi</strong> siguranţă a familiei<br />
dumneavoastră:<br />
- Spălaţi-vă pe mâini frecvent cu săpun <strong>şi</strong> apă dacă veniţi în contact cu apa<br />
provenită din inundaţii.<br />
- Aruncaţi mâncarea care a intrat în contact cu apa provenită din inundaţii,<br />
consumaţi numai conservele.<br />
- Fierbeţi apa <strong>de</strong> băut <strong>şi</strong> nu o folosiţi la prepararea mâncării până când<br />
autorităţile nu o <strong>de</strong>clară potabilă. Urmăriţi dacă sursa <strong>de</strong> apă a comunităţii este sau nu<br />
potabilă.<br />
- Urmăriţi un<strong>de</strong> va puteţi adresa pentru a fi ajutaţi să obţineţi adăpost,<br />
îmbrăcăminte <strong>şi</strong> mâncare.<br />
- În caz <strong>de</strong> necesitate apelaţi la cea mai apropiată instituţie medicală pentru a<br />
vă asigura asistenţă <strong>de</strong> specialitate.<br />
2. INCENDII<br />
Cum sa te protejezi <strong>şi</strong> sa intervii în caz <strong>de</strong> incendiu<br />
• persoana care observă un incendiu are obligaţia să anunţe prin orice mijloc<br />
serviciile <strong>de</strong> urgenţă, primarul sau poliţia <strong>şi</strong> să ia măsuri, după posibilitaţile sale, pentru<br />
limitarea si stingerea incendiului;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
• în caz <strong>de</strong> incendiu, orice persoană trebuie să acor<strong>de</strong> ajutor, când <strong>şi</strong> cât este<br />
raţional posibil, semenilor aflaţi în pericol sau în dificultate, din proprie iniţiativă la<br />
solicitarea victimei, a reprezentanţilor autorităţilor administraţiei publice, precum <strong>şi</strong> a<br />
personalului serviciilor <strong>de</strong> urgenţă;<br />
• comportaţi-vă cu calm <strong>şi</strong> respectaţi regulile <strong>şi</strong> măsurile indicate în<br />
asemenea situaţie;<br />
• daca pentru salvarea oamenilor, trebuie sa treceţi prin încăperi incendiate,<br />
puneţi pe cap o pătura umedă;<br />
• <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>-ti cu pru<strong>de</strong>nţă u<strong>şi</strong>le, <strong>de</strong>oarece afluxul rapid <strong>de</strong> aer, provoacă<br />
creşterea rapida a flăcărilor;<br />
• prin încăperile cu fum <strong>de</strong>ns <strong>de</strong>plasaţi-vă târâş sau aplecaţi;<br />
• strigaţi victimele (copiii <strong>de</strong> regula se ascund sub paturi, în dulapuri, etc.),<br />
găsiţi-le <strong>şi</strong> salvaţi-le;<br />
• dacă vi se aprin<strong>de</strong> îmbrăcămintea, nu fugiţi; culcaţi-vă pe pământ <strong>şi</strong><br />
rostogoliţi-vă;<br />
• asupra oamenilor cărora li s-a aprins îmbrăcămintea, aruncaţi un palton,o<br />
pătură sau ceva care să-i acopere;<br />
• in cazul stingerii incendiului folosiţi stingătoare, apă, nisip, pământ,<br />
învelitori, etc.;<br />
• lichi<strong>de</strong>le incendiare se sting prin acoperire cu nisip, pământ,cuverturi grele;<br />
• instalaţiile electrice se sting numai după întreruperea prealabila a surselor<br />
<strong>de</strong> energie;<br />
• ie<strong>şi</strong>ţi din zona incendiară în direcţia dinspre care bate vântul.<br />
3. ALUNECARI DE TEREN<br />
• ie<strong>şi</strong> imediat din casă pe un teren drept ;<br />
• înştiinţează <strong>şi</strong> vecinii, ajută pe cei ce au nevoie ;<br />
• apelează la serviciile specializate (politie, pompieri, salvarea) ;<br />
• ia măsuri pentru securitatea oamenilor <strong>şi</strong> păstrarea bunurilor materiale.<br />
4. MUNIŢII RĂMASE NEEXPLODATE<br />
La <strong>de</strong>scoperirea unor muniţii neexplodate se interzice:<br />
• atingerea muniţiilor cu mâna sau cu alte obiecte;<br />
• ridicarea, transportul <strong>şi</strong> introducerea muniţiilor în diferite încăperi sau<br />
locuinţe;<br />
• comercializarea acestora prin agenţii <strong>de</strong> colectare a <strong>de</strong>şeurilor feroase <strong>şi</strong><br />
neferoase;<br />
• lovirea sau mişcarea muniţiilor găsite în pământ sau la suprafaţă;<br />
• introducerea muniţiilor în foc;<br />
• topirea elementelor metalice <strong>de</strong> muniţii;<br />
• tăierea muniţiilor cu fierăstrăul, scule electrice sau prin sudură;<br />
• folosirea muniţiilor pentru improvizarea diferitelor unelte;<br />
• <strong>de</strong>montarea <strong>de</strong> la muniţii a focoaselor sau a altor elemente componente;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
• folosirea pentru joacă, <strong>de</strong> către copii a unor muniţii, cum sunt: grena<strong>de</strong>,<br />
proiectile, focoase sau alte elemente ale acestora;<br />
• în zonele un<strong>de</strong> se presupune că ar exista muniţii neexplodate nu executaţi<br />
lucrări <strong>de</strong> îmbunătăţiri funciare, săpături manuale, nu aprin<strong>de</strong>ţi focul <strong>şi</strong> interziceţi<br />
circulaţia vehiculelor, oamenilor <strong>şi</strong> animalelor;<br />
• când se execută lucrări <strong>şi</strong> se <strong>de</strong>pistează cu ocazia săpăturilor muniţii<br />
neexplodate, se sistează imediat lucrările, se în<strong>de</strong>părtează întregul personal din zona<br />
periculoasă <strong>şi</strong> se anunţă organele <strong>de</strong> intervenţie.<br />
5. CUTREMUR<br />
Reguli <strong>de</strong> comportare în timpul unui cutremur<br />
• păstraţi-va calmul, nu intraţi în panica; rămâneţi în locul un<strong>de</strong> va aflaţi, în<br />
clădiri sau în exteriorul acestora;<br />
• daca cutremurul v-a surprins în interior, opriţi alimentarea locuinţei cu<br />
gaze, energie electrică, apă, <strong>de</strong>schi<strong>de</strong>ţi u<strong>şi</strong>le <strong>şi</strong> <strong>de</strong>părtaţi-va <strong>de</strong> ferestre sau balcoane,<br />
adăpostiţi-vă sub o bancă, masa solidă, lângă un perete/grindă <strong>de</strong> rezistenţă sau tocul<br />
unei u<strong>şi</strong>;<br />
• gospodinele surprinse în bucătărie sa se în<strong>de</strong>părteze cât mai mult <strong>de</strong><br />
aragazul cu oale fierbinţi;<br />
• nu produceţi scântei, nu aprin<strong>de</strong>ţi lumânări, chibrituri, alte surse <strong>de</strong> foc<br />
<strong>de</strong>schis dacă simţiţi miros <strong>de</strong> gaze sau produse petroliere;<br />
• dacă seismul va surprins în exterior, <strong>de</strong>părtaţi-vă <strong>de</strong> clădiri, stâlpi sau alte<br />
obiecte în echilibru precar, la o distanta care să vă asigure spaţiul <strong>de</strong> siguranţă în cazul<br />
prăbu<strong>şi</strong>rii;<br />
• când sunteţi în ma<strong>şi</strong>nă, scoateţi ma<strong>şi</strong>na în afara carosabilului, opriţi imediat<br />
<strong>şi</strong> rămâneţi în ma<strong>şi</strong>nă, dar dacă există riscuri apropiate <strong>de</strong> autoturism, părăsiţi-o;<br />
• când ma<strong>şi</strong>na este staţionată lângă clădiri este bine sa părăsiţi ma<strong>şi</strong>na<br />
imediat <strong>şi</strong> să vă în<strong>de</strong>părtaţi <strong>de</strong> aceasta;<br />
• la părăsirea locuinţei fiecare cetăţean trebuie să-<strong>şi</strong> ia actele <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntitate, un<br />
mijloc <strong>de</strong> iluminat in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> surse <strong>de</strong> alimentare, un aparat <strong>de</strong> radio cu alimentare<br />
<strong>de</strong> la baterii sau cu acumulatori <strong>şi</strong> obiecte personale strict necesare, medicamente, haine<br />
etc.;<br />
• ocoliţi locurile periculoase;<br />
• nu atingeţi conductorii electrici sau componente ale instalaţilor <strong>de</strong><br />
alimentare cu energie electrică, gaze, termoficare avariate;<br />
• acordaţi ajutor răniţilor, copiilor, bătrânilor, bolnavilor <strong>şi</strong> supravegheaţi-i<br />
până la sosirea echipelor <strong>de</strong> salvare;<br />
• evitaţi pe cât posibil, circulaţia în ve<strong>de</strong>rea vizitării ru<strong>de</strong>lor sau cunoştinţelor<br />
pentru a ve<strong>de</strong>a care este starea lor;<br />
• nu staţionaţi pe lângă locurile periclitate sau în preajma punctelor <strong>de</strong> lucru;<br />
• combateţi zvonurile, ştirile false, panica <strong>şi</strong> <strong>de</strong>zordinea;<br />
• participaţi (daca vi se solicita) la acţiunile <strong>de</strong> înlăturare a dărâmăturilor,<br />
sprijinirea construcţiilor <strong>şi</strong> salvarea oamenilor.<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
6. ACCIDENT CHIMIC<br />
Ce trebuie să cunoască populaţia ?<br />
- care este unitatea sursă <strong>de</strong> pericol chimic;<br />
- tipul <strong>de</strong> substanţă toxică industrială pe care îl <strong>de</strong>ţine;<br />
- caracteristicile <strong>şi</strong> modul <strong>de</strong> acţiune al substanţei toxice;<br />
- zona <strong>de</strong> risc în care v-aţi putea afla;<br />
- măsurile <strong>de</strong> protecţie specifice zonei;<br />
- locul în care se asigură protecţia prin adăpostire sau izolare;<br />
- locurile <strong>de</strong> dispunere <strong>şi</strong> itinerarele <strong>de</strong> evacuare temporară.<br />
Ce măsuri <strong>de</strong> siguranţă trebuie asigurate <strong>de</strong> către populaţie în locurile <strong>de</strong><br />
adăpostire-izolare?<br />
• procurarea materialelor <strong>de</strong> etanşare (chit, bandă izolantă, bureţi izolatori,<br />
purfix etc.);<br />
• asigurarea mijloacelor <strong>de</strong> protecţie individuală speciale sau improvizate;<br />
• realizarea unei truse familiale <strong>de</strong> prim-ajutor medical;<br />
• pregătirea unei rezerve permanente <strong>de</strong> apă <strong>şi</strong> alimente;<br />
• asigurarea unui radioreceptor cu baterii.<br />
Ce măsurile <strong>de</strong> protecţie ce se iau în caz <strong>de</strong> acci<strong>de</strong>nt chimic ?<br />
• Înştiinţarea <strong>şi</strong> alarmarea populaţiei <strong>de</strong>spre pericolul chimic;<br />
• Asigurarea protecţiei cu mijloace individuale <strong>de</strong> protecţie;<br />
• Asigurarea protecţiei prin adăpostire (izolare) sau prin evacuare<br />
(autoevacuare) temporară;<br />
• Introducerea restricţiilor <strong>de</strong> consum al apei, produselor agroalimentare,<br />
vegetalelor etc., contaminate;<br />
• Introducerea unor restricţii <strong>de</strong> circulaţie <strong>şi</strong> acces, a unor măsuri <strong>de</strong> pază <strong>şi</strong><br />
ordine în zona <strong>de</strong> acţiune a norului toxic;<br />
• Organizarea cercetării chimice, a controlului <strong>şi</strong> supravegherii zonei <strong>de</strong><br />
acţiune a norului toxic <strong>şi</strong> a contaminării;<br />
• Acordarea primului ajutor <strong>şi</strong> a asistenţei medicale <strong>de</strong> urgenţă persoanelor<br />
intoxicate;<br />
• Aplicarea măsurilor <strong>de</strong> neutralizare <strong>şi</strong> împiedicare a răspândirii substanţelor<br />
toxice. Colectarea, transportul <strong>şi</strong> <strong>de</strong>pozitarea materialelor contaminate;<br />
7. URGENŢĂ NUCLEARĂ ŞI RADIOLOGICĂ<br />
Ce acţiuni să întreprin<strong>de</strong>ţi în zonă contaminată radioactiv pentru a reduce<br />
contaminarea:<br />
• locuitorii vor sta în casă cu u<strong>şi</strong>le <strong>şi</strong> geamurile închise;<br />
• traficul în zonă va fi supus restricţiilor;<br />
• şcolile <strong>şi</strong> activităţile economice în zonă vor fi suspendate;<br />
• accesul în spitale va fi interzis;<br />
• dacă aţi fost surprins <strong>de</strong> norul radioactiv în exterior faceţi un duş pentru<br />
în<strong>de</strong>părtarea particulelor <strong>de</strong> praf radioactiv;<br />
• nu consumaţi hrana <strong>şi</strong> lichi<strong>de</strong>le care pot fi contaminate radioactiv;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
• pastilele <strong>de</strong> iodură <strong>de</strong> potasiu vor fi folosite pentru protejarea glan<strong>de</strong>i<br />
tiroi<strong>de</strong> împotriva iodului radioactiv;<br />
• zona afectată poate fi evacuată.<br />
În cazul contaminări radioactive trebuie să aveţi în ve<strong>de</strong>re următoarele:<br />
• adăpostirea este un mod foarte eficace <strong>de</strong> reducere a expunerii la radiaţii( se<br />
poate reduce expunerea la radiaţii cu până la 40%);<br />
• autoprotecţia implică să luaţi următoarele măsuri:<br />
- puneţi hainele cu care aţi fost îmbrăcaţi într-un sac <strong>de</strong> plastic <strong>şi</strong> închi<strong>de</strong>ţi-l.<br />
- după aceea faceţi un duş sau spălaţi-vă bine părul <strong>şi</strong> corpul. Puneţi-vă haine<br />
curate.<br />
- Administrarea <strong>de</strong> pastile <strong>de</strong> iodură <strong>de</strong> potasiu în scopul protejări tiroi<strong>de</strong>i.<br />
10. ÎNZĂPEZIRILE<br />
Măsuri <strong>de</strong> protecţie<br />
• înzăpezirile, <strong>de</strong> regulă au caracter aparte privind măsurile <strong>de</strong> protecţie, în<br />
sensul ca acest gen <strong>de</strong> calamităţi cu rare excepţii, se formează într-un timp mai<br />
în<strong>de</strong>lungat <strong>şi</strong> există posibilitatea <strong>de</strong> a lua unele măsuri, astfel încât mare parte din<br />
efectele acestora să fie reduse. În aceste împrejurări se recomandă tuturor cetăţenilor<br />
aflaţi în zonă să se informeze permanent asupra condiţiilor meteorologice <strong>şi</strong> să rămână<br />
în locuinţe, asigurându-<strong>şi</strong> necesarul <strong>de</strong> hrană, apă, combustibil pentru încâlzit, iluminat,<br />
lopată etc.<br />
• dacă sunteţi surprin<strong>şi</strong> în afara locuinţei, în călătorii, în mijloacele <strong>de</strong><br />
transport etc. trebuie să vă păstraţi calmul <strong>şi</strong> să luaţi măsuri contra frigului, cei aflaţi in<br />
mijloacele <strong>de</strong> transport să nu-<strong>şi</strong> părăsească locul pentru că este pericol <strong>de</strong> rătăcire. Daţi<br />
alarma cu claxoanele, aprin<strong>de</strong>ţi focuri <strong>şi</strong> aşteptaţi ajutoare.<br />
11. CANICULĂ<br />
Activităţi ce se recomandă în perioa<strong>de</strong> caniculare: evitarea cozilor formate în<br />
afara instituţiilor, în soare, udarea principalelor căi rutiere din oraş, pentru a combate<br />
efectele căldurii, ridicarea la intervale <strong>de</strong> timp mai scurte a gunoaielor menajere, pentru<br />
a preveni apariţia <strong>de</strong> focare <strong>de</strong> infecţie, controale mai <strong>de</strong>se în restaurante, pub-uri, fastfood-uri,<br />
magazine alimentare, asigurarea cu prioritate a irigării culturilor agricole,<br />
intensificarea controalelor legale pe linie <strong>de</strong> apărare împotriva incendiilor.<br />
Pentru evitarea efectelor nefavorabile ale temperaturilor <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> ridicate<br />
din timpul verii asupra sănătăţii trebuie avute în ve<strong>de</strong>re următoarele aspecte:<br />
• evitarea expunerii la soare <strong>şi</strong> folosirea <strong>de</strong> mijloace <strong>de</strong> protecţie (pălării, umbrele,<br />
ochelari <strong>de</strong> soare, îmbrăcăminte subţire din ţesături naturale în culori <strong>de</strong>schise);<br />
• creşterea consumului <strong>de</strong> lichi<strong>de</strong> la 2-4 litri pe zi <strong>şi</strong> o alimentaţie săracă în grăsimi;<br />
• evitarea excesului <strong>de</strong> cafea <strong>şi</strong> a consumului <strong>de</strong> băuturi alcoolice;<br />
• duşuri <strong>şi</strong> băi frecvente cu apă sub temperatura cutanată;<br />
• evitarea unor eforturi fizice susţinute în perioada zilei în care temperatura atinge<br />
valorile maxime; activitatea din agricultură, şantiere <strong>de</strong> construcţii, hale industriale, care<br />
nu au posibilitatea asigurării unor condiţii <strong>de</strong> microclimat corespunzătoare, se va<br />
<strong>de</strong>sfăşura dimineaţa <strong>şi</strong> seara;<br />
pag._____
PLANUL DE ANALIZĂ ŞI ACOPERIRE A RISCURILOR<br />
• preocupări speciale <strong>de</strong> prevenire a riscurilor pentru sănătate la personalul care<br />
lucrează în sectoarele cu temperatură ridicată <strong>şi</strong> radiaţii calorice, laminoare la cald,<br />
furnale, cuptoare etc.;<br />
• asigurarea <strong>de</strong> către angajatori, conform legii, a modificării programului <strong>de</strong> lucru<br />
în condiţiile impuse <strong>de</strong> temperaturile ridicate <strong>şi</strong> distribuirea către angajaţi a unor cantităţi<br />
suficiente <strong>de</strong> apă minerală;<br />
• acordarea unei atenţii speciale copiilor, evitarea situaţiilor în care aceştia sunt<br />
lăsaţi să aştepte în interiorul autovehiculelor parcate la soare, evitarea transporturilor pe<br />
distanţe lungi în vehicule fără posibilităţi <strong>de</strong> climatizare;<br />
• persoanele vârstnice, în special cele cu afecţiuni cardiace <strong>şi</strong> respiratorii, vor evita<br />
<strong>de</strong>plasările <strong>şi</strong> frecventarea locurilor aglomerate care creează premisele <strong>de</strong>compensării<br />
acestora în condiţii <strong>de</strong> temperaturi ridicate.<br />
Informaţii complete pot fi accesate pe adresa <strong>de</strong> internet a inspectoratului, http://www.isu-bistrita.ro,<br />
capitolul informare preventivă<br />
pag._____