Raport CSŞDT 2009 - Academia de Ştiinţe a Moldovei
Raport CSŞDT 2009 - Academia de Ştiinţe a Moldovei
Raport CSŞDT 2009 - Academia de Ştiinţe a Moldovei
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
A fost realizată sinteza complexului Ru(II) utilizat ca pigment cromofor în fotoliza apei –<br />
Di(izotiocianato)-bi(4,4’- dicarboxi-2,2’ –dipiridil) ruteniu (II) (1).<br />
Substanţele sintetizate au fost studiate cu cromatografia în strat subţire şi spectroscopiile IR, 1 H-<br />
RMN, 13 C-RMN care au confirmat componenţa şi puritatea lor.<br />
Proiectul Evaluarea igienică a calităţii apei potabile şi stării <strong>de</strong> sănătate a copiilor în funcţie <strong>de</strong><br />
schimbările climaterice şi elaborarea măsurilor <strong>de</strong> profilaxie. Au fost investigate sezonier 45 surse <strong>de</strong> apă<br />
folosită în scopuri potabile <strong>de</strong> către copiii din localităţile selectate. În urma analizelor s-a constatat că <strong>de</strong> cele<br />
mai <strong>de</strong>se ori apa investigată nu corespun<strong>de</strong> normativelor igienice după conţinutul <strong>de</strong> nitraţi (46,7%–66,6%),<br />
sulfaţi (64,7%–100%), rezidiul fix (64,7%–86,7%) şi duritatea totală (64,7%–86,7%). Concentraţiile cele<br />
mai mari ale indicatorilor testaţi (nitraţi, sulfaţi, rezidiul fix, duritatea totală) s-au înregistrat în localităţile <strong>de</strong><br />
sud ale republicii, urmate <strong>de</strong> nord şi centru.<br />
A fost stabilită corelaţia dintre calitatea apei şi sănătatea copiilor care folosesc apa în scopuri potabile.<br />
S-a constat o menţinere înaltă a morbidităţii generale la copii, <strong>de</strong>semnându-se o dinamică în creştere a bolilor<br />
aparatului digestiv, sistemului geneto-urinar, bolilor endocrine etc. în zonele cu apă <strong>de</strong> calitate joasă. Studiile<br />
la acest capitol continuă.<br />
Proiectul Rolul afluenţilor asupra formării calităţii apelor fluviului Nistru şi studiul calităţii apei<br />
izvoarelor/cişmelelor din bazinul Nistrului ca surse <strong>de</strong> alimentare cu apă şi pentru irigare. Au fost obţinute<br />
date <strong>de</strong>spre compoziţia chimică a apelor afluenţilor Nistrului (Răut, Ichel, Bâc, Botna) în secţiunile <strong>de</strong><br />
vărsare în fluviu, <strong>de</strong> asemenea a fost apreciată compoziţia chimică a Nistrului în aval şi amonte <strong>de</strong> vărsare a<br />
afluenţilor şi aportul afluenţilor în formarea compoziţiei chimice a apelor fluviului.<br />
În aval <strong>de</strong> vărsare a Răutului, conţinutul sărurilor minerale în apele Nistrului să măreşte cu 38%. Apele<br />
afluenţilor Nistrului sunt poluate cu formele minerale ale elementelor biogene – ionii <strong>de</strong> amoniu, nitrit, nitrat,<br />
fosfat. Concentraţiile maximale au fost <strong>de</strong>pistate în gura <strong>de</strong> vărsare a r. Bâc.<br />
Pe parcursul anului, în 80% din probele prelevate din gura <strong>de</strong> vărsare a r. Bâc, a fost <strong>de</strong>pistat <strong>de</strong>ficitul<br />
<strong>de</strong> oxigen dizolvat.<br />
Au fost calculate fluxurile <strong>de</strong> substanţe în fluviul Nistru din afluenţii cercetaţi. Calculul fluxurilor <strong>de</strong><br />
substanţe din râurile mici <strong>de</strong>notă faptul că râurile Răut şi Bâc sunt afluenţii cu o pon<strong>de</strong>rea maximală <strong>de</strong><br />
poluare a apelor fluviului Nistru.<br />
A fost estimată starea redox a afluenţilor Nistrului, precum şi intensitatea proceselor <strong>de</strong> autopurificare<br />
chimică a apelor afluenţilor şi a Nistrului în locurile <strong>de</strong> vărsare ale acestora.<br />
După indicatorul cinetic starea redox (H2O2/DH2), apele râurilor se caracterizau <strong>de</strong> la starea redox<br />
instabilă (r. Răut) până la reducătoare (r. Ichel, r. Bâc şi r. Botna).<br />
După indicatorul cinetic, capacitatea <strong>de</strong> inhibiţie ( kiSi) ce caracterizează intensitatea proceselor <strong>de</strong><br />
autopurificare cu radicali OH, apele afluenţilor se plasează în categoria apelor mo<strong>de</strong>rat poluate (r. Bâc şi<br />
r. Botna) şi poluate (r. Răut şi r. Ichel).<br />
A fost evaluată componenţa chimică a apei din cca 200 <strong>de</strong> izvoare şi cişmele din raioanele Orhei,<br />
Teleneşti, Şoldăneşti şi Rezina.<br />
În cca 40% din probele analizate a fost <strong>de</strong>pistat conţinutul excesiv al ionilor <strong>de</strong> nitrat, care <strong>de</strong>păşeşte<br />
CLA.<br />
Proiectul Relevarea calităţii apei şi stării hidrobiocenozelor a ecosistemelor acvatice din sectorul<br />
inferior al r. Prut. A fost apreciată calitatea apei pe cursul inferior al r. Prut conform indicilor hidrochimici,<br />
hidrobiologici, a fost evaluată starea actuală a hidrobiocenozelor şi a fost <strong>de</strong>terminat echilibrul dintre<br />
procesele producţional-<strong>de</strong>strucţionale şi troficitatea hidrobiocenozelor.<br />
Pe parcursul cercetărilor, compoziţia chimică a apelor Prutului a fost satisfăcătoare pentru <strong>de</strong>zvoltarea<br />
hidrobionţilor, însă, în unele cazuri, conţinutul suspensiilor, materiei organice se reflectă negativ asupra unor<br />
grupe <strong>de</strong> organisme sensibile.<br />
Sectorul din zona or. Cahul este cel mai poluat. În zona terminalului Giurgiuleşti, adâncimea albiei<br />
râului a afectat structura hidrobiocenozelor. Conform valorilor producţiei primare, coraportului dintre<br />
procesele <strong>de</strong> producţie şi <strong>de</strong>strucţie, componenţei chimice şi stării hidrobiocenozelor, calitate apei râului Prut<br />
se încadrează în clasa 3 „mo<strong>de</strong>rat poluată”.<br />
Pentru prima dată pentru Moldova în râul Prut, sectorul Câşliţa-Prut, a fost înregistrată o nouă specie<br />
invazivă pentru Moldova – Corbicula fluminea (Müller, 1774) cu <strong>de</strong>nsitatea 6,23 ex/m 2 şi biomasa 1,82<br />
g/m 2 . Habitatul tipic – Asia Mediteraneeană şi <strong>de</strong> Sud.<br />
102