DREPT CONSTITUŢIONAL ŞI INSTITUŢII POLITICE I
DREPT CONSTITUŢIONAL ŞI INSTITUŢII POLITICE I
DREPT CONSTITUŢIONAL ŞI INSTITUŢII POLITICE I
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>DREPT</strong> <strong>CONSTITUŢIONAL</strong> <strong>ŞI</strong> <strong>INSTITUŢII</strong> <strong>POLITICE</strong> II<br />
Suportul de curs de drept constituţional şi instituţii<br />
politice II prezentat în paginile care urmează constituie o<br />
expunere scurtă a subiectelor care vor fi abordate la cursurile şi<br />
seminariile programate pentru forma de învăţământ cu<br />
frecvenţă redusă, cu precizarea că nu sunt suficiente pentru<br />
pregătirea examenului de semestru.<br />
Pentru înţelegerea şi însuşirea problematicii sistemului<br />
constituţional românesc şi în vederea evaluării cunoştinţelor,<br />
atât pe parcursul semestrului cât şi pentru nota finală la<br />
această disciplină, este necesar pe lângă studierea cursului de<br />
Drept constituţional şi instituţii politice II, în formă tipărită, şi<br />
studierea unor lucrări recomandate la bibliografie.<br />
Studenţii de la această formă de învăţământ sunt obligaţi<br />
să pregătească până la termenele indicate la cursuri/seminarii,<br />
lucrări sau proiecte a căror teme sunt prezentate la sfârşitul<br />
prezentului material şi afişate la avizierul facultăţii.<br />
Lucrarea sau proiectul are o pondere de până la 10% la<br />
stabilirea notei finale la examen.<br />
Titularul cursului,<br />
Lect.univ.dr. Dragne Luminiţa
Lect.univ.dr. LUMINIŢA DRAGNE<br />
<strong>DREPT</strong> <strong>CONSTITUŢIONAL</strong> <strong>ŞI</strong> <strong>INSTITUŢII</strong> <strong>POLITICE</strong><br />
Volumul II 1<br />
1 Temele de referat propuse pentru semestrul II sunt la sfărşitul<br />
prezentului material.
CUPRINS<br />
<strong>DREPT</strong> <strong>CONSTITUŢIONAL</strong><br />
<strong>ŞI</strong> <strong>INSTITUŢII</strong> <strong>POLITICE</strong><br />
Volumul II<br />
CAPITOLUL I<br />
EVOLUŢIA <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>Ă A STATULUI ROMÂN .........................9<br />
1. Scurte consideraţii privind apariţia primelor acte constituţionale<br />
româneşti ..................................................................................................................9<br />
2. Dezvoltarea constituţională în perioada 1866 - 1989 .......................................17<br />
2.1. Statutul dezvoltător al Convenţiei de la Paris ............................................17<br />
2.2. Constituţia României din 1866 ...................................................................18<br />
2.3. Constituţia României din 1923 ...................................................................20<br />
2.4. Constituţia României din 1938 ...................................................................22<br />
2.5. Constituţiile adoptate în perioada regimului comunist ..............................23<br />
3. Constituţia României din 1991 .........................................................................25<br />
3.1. Premisele elaborării unei noi Constituţii ....................................................25<br />
3.2. Actele cu valoare constituţională adoptate în perioada cuprinsă între<br />
decembrie 1989 şi decembrie 1991 ...........................................................27<br />
3.3. Elaborarea şi adoptarea Constituţiei României ..........................................30<br />
3.4. Conţinutul normativ al Constituţiei ...........................................................31<br />
4. Revizuirea Constituţiei României .....................................................................31<br />
4.1. Consideraţii generale .................................................................................31<br />
4.2. Iniţiativa revizuirii Constituţiei României .................................................32<br />
4.3. Procedura de revizuire a Constituţiei .........................................................33<br />
4.4. Limitele revizuirii Constituţiei României ..................................................34<br />
CAPITOLUL II<br />
CARACTERELE STATULUI ROMÂN ...........................................................36<br />
1. Stat naţional ......................................................................................................36<br />
2. Stat suveran şi independent ...............................................................................37<br />
3. Stat unitar şi indivizibil .....................................................................................37<br />
4. Stat de drept, democratic şi social .....................................................................38<br />
5. Stat pluralist ......................................................................................................40<br />
CAPITOLUL III<br />
RAPORTUL DINTRE <strong>DREPT</strong>UL INTERN <strong>ŞI</strong> <strong>DREPT</strong>UL<br />
INTERNAŢIONAL ............................................................................................41<br />
1. Scurte consideraţii privind ordinea juridică ......................................................41<br />
1.1. Ordinea juridică internă şi ordinea juridică internaţională ........................42<br />
1.2. Dreptul internaţional – un drept de coordonare .........................................43<br />
2. Raportul dintre dreptul intern şi dreptul internaţional ......................................46<br />
2.1. Teoria dualistă şi teoria monistă ................................................................47<br />
2.2. Interdependenţa dintre ordinea juridică internă şi ordinea<br />
juridică internaţională .......................................................................................49
2.3. Tratatele ratificate de Parlamentul României ............................................50<br />
CAPITOLUL IV<br />
PARLAMENTUL ROMÂNIEI ..........................................................................52<br />
1. Consideraţii generale privind instituţia Parlamentului .....................................52<br />
1.1. Noţiunea de Parlament ...............................................................................52<br />
1.2. Structura Parlamentului .............................................................................54<br />
2. Rolul Parlamentului României ..........................................................................55<br />
3. Alegerea Camerelor Parlamentului României ..................................................56<br />
3.1. Alegerea Camerei Deputaţilor şi Senatului ................................................56<br />
3.2. Validarea mandatelor parlamentare ...........................................................58<br />
4. Organizarea internă a Parlamentului României .................................................60<br />
4.1. Grupurile parlamentare ..............................................................................61<br />
4.2. Structurile de conducere şi organizatorice ale Parlamentului ....................62<br />
A. Preşedintele Camerei Deputaţilor şi preşedintele Senatului .................62<br />
B. Birourile permanente ale celor două Camere ........................................63<br />
C. Comisiile parlamentare ale fiecărei Camere .........................................66<br />
5. Funcţionarea Parlamentului României ..............................................................76<br />
5.1. Legislatura ..................................................................................................76<br />
5.2. Sesiunile Camerei Deputaţilor şi Senatului ...............................................76<br />
A. Sesiunile ordinare .................................................................................77<br />
B. Sesiunile extraordinare ..........................................................................77<br />
5.3. Convocarea Parlamentului de drept ...........................................................78<br />
5.4. Şedinţele Camerei Deputaţilor şi Senatului ...............................................78<br />
6. Mandatul parlamentar .......................................................................................80<br />
7. Statutul deputaţilor şi senatorilor ......................................................................81<br />
8. Funcţiile Parlamentului .....................................................................................84<br />
8.1. Funcţia legislativă ......................................................................................84<br />
♦ Procedura legislativă ...............................................................................86<br />
♦ Delegarea legislativă ...............................................................................89<br />
8.2. Funcţia de informare ..................................................................................92<br />
8.3. Funcţia de control asupra executivului ......................................................93<br />
8.4. Funcţia de desemnare prin investire, alegere sau numire a unor autorităţi<br />
publice .......................................................................................................93<br />
9. Actele Parlamentului .........................................................................................94<br />
9.1. Actele juridice ale Parlamentului ...............................................................94<br />
A. Legea ....................................................................................................94<br />
B. Hotărâri .................................................................................................96<br />
C. Regulamente parlamentare ...................................................................97<br />
D. Moţiuni .................................................................................................97<br />
9.2. Actele politice ale Parlamentului ...............................................................99<br />
CAPITOLUL V<br />
PREŞEDINTELE ROMÂNIEI ........................................................................101<br />
1. Rolul Preşedintelui României .........................................................................101<br />
2. Alegerea Preşedintelui României ....................................................................102
3. Durata mandatului Preşedintelui României ....................................................102<br />
4. Incompatibilităţi şi imunităţi ...........................................................................103<br />
4.1. Incompatibilităţile funcţiei de Preşedinte al României ............................103<br />
4.2. Imunitatea Preşedintelui României ..........................................................104<br />
5. Atribuţiile Preşedintelui României .................................................................104<br />
5.1. Atribuţii privind legiferarea .....................................................................105<br />
5.2. Atribuţii privind organizarea şi funcţionarea puterilor publice ...............106<br />
5.3. Atribuţii privind alegerea, formarea, avizarea formării, numirea<br />
sau revocarea unor autorităţi publice ..............................................................106<br />
5.4. Atribuţii în domeniul apărării ţării şi asigurării ordinii publice ...............107<br />
5.5. Atribuţii în domeniul politicii externe .....................................................107<br />
5.6. Alte atribuţii .............................................................................................108<br />
6. Răspunderea politică şi penală a Preşedintelui României ...............................108<br />
6.1. Răspunderea politică ................................................................................108<br />
6.2. Răspunderea penală .................................................................................109<br />
7. Actele Preşedintelui României ........................................................................109<br />
CAPITOLUL VI<br />
GUVERNUL ROMÂNIEI ................................................................................111<br />
1. Rolul şi locul Guvernului ................................................................................111<br />
2. Componenţa Guvernului .................................................................................112<br />
3. Învestitura .......................................................................................................112<br />
4. Incompatibilităţi ..............................................................................................113<br />
5. Primul – Ministru ............................................................................................114<br />
6. Actele Guvernului ...........................................................................................114<br />
7. Răspunderea Guvernului .................................................................................115<br />
8. Durata mandatului ...........................................................................................115<br />
CAPITOLUL VII<br />
AUTORITATEA JUDECĂTOREASCĂ .......................................................117<br />
1. Consideraţii generale .......................................................................................117<br />
2. Principiile de înfăptuire a justiţiei ...................................................................117<br />
3. Ministerul Public .............................................................................................119<br />
4. Consiliul Superior al Magistraturii .................................................................120<br />
5. Principiile de înfăptuire a justiţiei ....................................................................122<br />
CAPITOLUL VIII<br />
CURTEA <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>Ă ....................................................................125<br />
1. Locul şi rolul Curţii Constituţionale ...............................................................125<br />
2. Curtea Constituţională, organ politico-jurisdicţional ......................................126<br />
3. Structura Curţii Constituţionale ......................................................................127<br />
3.1. Componenţa Curţii Constituţionale .........................................................127<br />
3.2. Preşedintele Curţii Constituţionale ..........................................................127<br />
3.3. Durata mandatului judecătorului Curţii Constituţionale ..........................128<br />
4. Statutul judecătorilor Curţii Constituţionale ...................................................129
5. Atribuţiile Curţii Constituţionale şi procedura jurisdicţională ........................130<br />
6. Actele Curţii Constituţionale ..........................................................................141<br />
CAPITOLUL IX<br />
PARTIDELE <strong>POLITICE</strong> ..................................................................................143<br />
1. Consideraţii generale ......................................................................................143<br />
2. Organizarea şi funcţionarea partidelor politice ...............................................144<br />
3. Sisteme de partide politice ..............................................................................145<br />
4. Rolul partidelor politice ..................................................................................146<br />
5. Asocierea partidelor politice ............................................................................147<br />
6. Alte forme de asociere .....................................................................................148<br />
6.1. Sindicatele ................................................................................................148<br />
6.2. Grupurile de presiune ................................................................................150<br />
Bibliografie ..........................................................................................................151
CAPITOLUL I<br />
EVOLUŢIA <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>Ă A STATULUI ROMÂN<br />
1. SCURTE CONSIDERAŢII PRIVIND APARIŢIA PRIMELOR ACTE<br />
<strong>CONSTITUŢIONAL</strong>E<br />
Apariţia primei Constituţii a României a fost precedată de importante<br />
mişcări sociale şi reforme care au avut loc în cele două principate române,<br />
Moldova şi Ţara Românească.<br />
Primele încercări de organizare politică le întâlnim în secolul al XVIII lea şi<br />
începutul secolului al XIX lea, încercări care s-au concretizat într-o serie de<br />
documente adoptate la vremea respectivă, cum ar fi de exemplu, Aşezămintele lui<br />
Constantin Mavrocordat din 1740 şi 1743, iar mai târziu Pravilniceasca Condică<br />
tipărită de Alexandru Ipsilanti în anul 1780.<br />
...................................<br />
Revoluţia din 1848, arăta Nicolae Bălcescu, nu a fost un fenomen efemer,<br />
fără trecut şi fără viitor, fără altă cauză decât voinţa întâmplătoare a unei minorităţi<br />
sau mişcarea generală europeană. Revoluţia generală fu ocazia, iar nu cauza<br />
revoluţiei, care se pierde în adâncul veacurilor 2 .<br />
Tratatul de pace de la Paris din 1856 a marcat încheierea războiului din<br />
Crimeea şi a prevăzut ....................................<br />
Prin alegerea, potrivit dispoziţiilor Convenţiei de la Paris, lui Alexandru<br />
Ioan Cuza ca domn al Moldovei la 5 ianuarie 1859 de către Adunarea Electivă a<br />
Moldovei şi ca domn al Ţării Româneşti la 24 ianuarie 1859 de către Adunarea<br />
Electivă a Valahiei, s-a realizat, în fapt, unirea celor două principate române.<br />
.................................<br />
1989<br />
2. DEZVOLTAREA <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>Ă ÎN PERIOADA 1866 -<br />
2.1. STATUTUL DEZVOLTĂTOR AL CONVENŢIEI DE LA PARIS<br />
În anul 1864, Alexandru Ioan Cuza a promulgat „Statutul dezvoltător al<br />
Convenţiei de la Paris”, cunoscut în istorie şi literatura de specialitate sub<br />
denumirea de „Statutul lui Cuza”, şi legea electorală.<br />
2.2. CONSTITUŢIA ROMÂNIEI DIN 1866<br />
A.I. Cuza a fost obligat să abdice la data de 11 februarie 1866, lăsând o ţară<br />
unită şi deschisă la progres. Pe tronul ţării a fost adus un principe străin, aşa cum<br />
2 N. Bălcescu, Opere, vol.I, Ed. Academiei, Bucureşti, 1953, p.264.
s-a dorit de adunările ad-hoc din 1857, în persoana lui Carol Ludovic de<br />
Hohenzollern – Sigmarigen, proclamat de corpurile legiuitoare (1 mai 1866)<br />
principe ereditar al României sub numele de Carol I.<br />
La data de 29 iunie 1866 este adoptată de către Adunarea Constituantă o<br />
nouă constituţie, inspirată .......................................<br />
............................<br />
2.3. CONSTITUŢIA ROMÂNIEI DIN 1923<br />
Dând expresia noilor realităţi, întregirii ţării după Marea Unire din 1918, a<br />
fost adoptată în ţara noastră Constituţia de la 29 martie 1923<br />
.....................................................................................................<br />
Constituţia din 1923 era o constituţie rigidă deoarece pentru revizuirea ei,<br />
potrivit art.129 şi 130, se prevedea o procedură greoaie, complexă.<br />
2.4. CONSTITUŢIA ROMÂNIEI DIN 1938<br />
Constituţia din 1938 este o constituţie elaborată din iniţiativa regelui Carol<br />
al II lea, care la 10 februarie 1938 a instaurat dictatura personală.<br />
.........................................................................................................................<br />
2.5. CONSTITUŢIILE ADOPTATE ÎN PERIOADA REGIMULUI<br />
COMUNIST<br />
.............................................<br />
În perioada regimului comunist au fost adoptate trei constituţii: Constituţia<br />
Republicii Populare Române din 1948, Constituţia Republicii Populare Române din<br />
1952 şi Constituţia Republicii Socialiste România din 1965.<br />
..................................<br />
3. CONSTITUŢIA ROMÂNIEI DIN 1991<br />
3. 1. PREMISELE ELABORĂRII UNEI NOI CONSTITUŢII<br />
Revoluţia din decembrie 1989 a determinat apariţia unui nou organism politic,<br />
Frontul Salvării Naţionale, al cărui Consiliu a preluat întreaga putere politică, fiind<br />
dizolvate toate structurile de putere ale fostului regim comunist.<br />
...................................<br />
3.2. ACTELE CU VALOARE <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>Ă ADOPTATE ÎN<br />
PERIOADA CUPRINSĂ ÎNTRE DECEMBRIE 1989 <strong>ŞI</strong> DECEMBRIE 1991<br />
După revoluţia din decembrie 1989 au fost adoptate, pe lângă Decretul-lege<br />
nr. 2/1989 care a avut un caracter provizoriu şi alte acte cu valoare constituţională
cum sunt:<br />
......................................<br />
3.3. ELABORAREA <strong>ŞI</strong> ADOPTAREA CONSTITUŢIEI ROMÂNIEI<br />
Potrivit dispoziţiilor Decretului-lege nr.92/1990, Camera Deputaţilor şi<br />
Senatul, reunite în şedinţă comună ca Adunare Constituantă, desfăşurându-şi<br />
activitatea în baza propriului regulament, a hotărât alegerea unei Comisii pentru<br />
redactarea proiectului Constituţiei României.<br />
..................................<br />
Astfel, după elaborarea propriu-zisă a proiectului, acesta a fost supus spre<br />
aprobare Adunării Constituante. După îndelungi dezbateri 3 şi după ce au fost<br />
aduse anumite amendamente, proiectul Constituţiei a fost adoptat, cu votul<br />
nominal al membrilor Adunării, cvorumul prevăzut de dispoziţiile legale fiind de<br />
două treimi.<br />
..............................<br />
3.4. CONŢINUTUL NORMATIV AL CONSTITUŢIEI<br />
Constituţia României din 1991 era formată din 152 de articole grupate în şapte<br />
titluri:<br />
I. Principii generale.<br />
II. Drepturile, libertăţile şi îndatoririle fundamentale, titlu care la rândul său<br />
este structurat în patru capitole: Dispoziţii comune; Drepturile şi libertăţile<br />
fundamentale; Îndatoririle fundamentale şi Avocatul Poporului.<br />
III. Autorităţile publice, titlu care cuprinde următoarele capitole: Parlamentul;<br />
Preşedintele României; Guvernul; Raporturile Parlamentului cu Guvernul;<br />
Administraţia publică; Autoritatea judecătorească.<br />
IV. Economia şi finanţele publice.<br />
V. Curtea Constituţională.<br />
VI. Revizuirea Constituţiei.<br />
VII. Dispoziţii finale şi tranzitorii.<br />
Este de subliniat faptul că prin noua Constituţie a României s-a prevăzut<br />
înfiinţarea unor noi instituţii cum ar fi: Avocatul Poporului, Curtea<br />
Constituţională, Consiliul Legislativ sau Curtea de Conturi.<br />
3 Dezbaterea proiectului de Constituţie de către Adunarea Constituantă a început în data de<br />
10 septembrie 1991 şi s-a finalizat, prin votarea lui în data de 21 noiembrie 1991.
4. REVIZUIREA CONSTITUŢIEI ROMÂNIEI<br />
4.1. CONSIDERAŢII GENERALE<br />
Dispoziţiile Constituţiei României din 1991 au fost adaptate la condiţiile de<br />
tranziţie prin care a trecut statul nostru. Dar, cu trecerea anilor, s-a constatat că<br />
este necesară modificarea prevederilor sale dat fiind transformările prin care a<br />
trecut societatea.<br />
................................<br />
Astfel, în anul 2002 reforma constituţională susţinută de majoritatea partidelor<br />
politice, reprezentanţi ai societăţii civile, precum şi de specialişti în domeniul<br />
dreptului constituţional s-a concretizat prin adoptarea de către Parlamentul<br />
României a Hotărârii nr. 23 din 25 iunie 2000 prin care s-a constituit Comisia<br />
pentru elaborarea propunerii legislative privind revizuirea Constituţiei României<br />
din 1991.<br />
.................................<br />
Legea de revizuire a Constituţiei României din 1991 a fost publicată în<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.669/22.09.2003 şi aprobată prin<br />
referendumul naţional organizat în perioada 18-19 octombrie 2003, confirmat prin<br />
Hotărârea nr. 3/22.10.2003 a Curţii Constituţionale a României.<br />
4.2. INIŢIATIVA REVIZUIRII CONSTITUŢIEI ROMÂNIEI<br />
Potrivit art. 150 din Constituţia României, republicată, revizuirea Constituţiei<br />
poate fi iniţiată de:<br />
................................<br />
4.3. PROCEDURA DE REVIZUIRE A CONSTITUŢIEI<br />
Competenţa de a modifica Constituţia potrivit textului constituţional revine<br />
celor două adunări legiuitoare, care deliberează separat şi hotărăsc cu o majoritate<br />
calificată.<br />
..................................<br />
4.4. LIMITELE REVIZUIRII CONSTITUŢIEI ROMÂNIEI<br />
Constituţia României cuprinde o largă enumerare de prevederi care nu pot fi<br />
supuse revizuirii.<br />
....................................
CAPITOLUL II<br />
CARACTERELE STATULUI ROMÂN<br />
Caracterele statului român, consacrate prin textul constituţional, sunt:<br />
- stat naţional;<br />
- stat suveran şi independent;<br />
- stat unitar şi indivizibil;<br />
- stat de drept, democratic şi social;<br />
- stat pluralist.<br />
1. STAT NAŢIONAL<br />
…………………….<br />
Caracterul naţional al statului român face referire la populaţia ţării, aceasta<br />
reprezentând unul din elementele constitutive ale statului.<br />
.................................<br />
2. STAT SUVERAN <strong>ŞI</strong> INDEPENDENT<br />
....................................<br />
În conţinutul noţiunii de suveranitatea intră două atribute: supremaţia şi<br />
independenţa.<br />
....................................<br />
3. STAT UNITAR <strong>ŞI</strong> INDIVIZIBIL<br />
...................................<br />
România este un stat unitar în sensul că este formată ....................<br />
...................................<br />
4. STAT DE <strong>DREPT</strong>, DEMOCRATIC <strong>ŞI</strong> SOCIAL<br />
....................................<br />
România este un stat de drept, caracter ce semnifică faptul că statul este<br />
subordonat dreptului.<br />
..................................<br />
5. STAT PLURALIST<br />
..................................<br />
În România, potrivit acestui principiu constituţional şi în conformitate cu<br />
dispoziţiile legii organice în materie, au fost constituite, de-a lungul anilor, după<br />
revoluţia din decembrie 1989, numeroase partide politice.<br />
...................................
CAPITOLUL III<br />
RAPORTUL DINTRE <strong>DREPT</strong>UL INTERN <strong>ŞI</strong> <strong>DREPT</strong>UL<br />
INTERNAŢIONAL<br />
„Şi puterea legii, oricare ar fi aceasta, oriunde ai examina-o, nu<br />
rezidă exclusiv în sancţiunea forţei. Există o putere superioară forţei şi<br />
aceasta este conştiinţa solidarităţii umane, şi a proclama acest fapt nu<br />
înseamnă să te laşi purtat de visuri deşarte, ci a lua contact cu singura<br />
realitate care există şi care, pentru că se crede că poate fi violată fără<br />
consecinţe pentru că nu se studiază reacţiile sale implacabile, pentru că<br />
rămâne invizibilă tuturor celor care cred că viaţa nu este alcătuită decât din<br />
lucruri care se pot număra, cîntări sau măsura, este considerată inexistentă”.<br />
Nicolae Titulescu 4<br />
1. SCURTE CONSIDERAŢII PRIVIND ORDINEA JURIDICĂ<br />
.............................<br />
Ordinea constituie premisa esenţială a coeziunii sociale, fiind condiţionată<br />
de existenţa sistemelor normative şi de traducere în viaţă a conţinutului perceptiv<br />
al acestora 5 .<br />
.............................<br />
1.1. ORDINEA JURIDICĂ INTERNĂ <strong>ŞI</strong> ORDINEA JURIDICĂ<br />
INTERNAŢIONALĂ<br />
.............................<br />
Ansamblul normelor şi principiilor de drept care se aplică în interiorul<br />
statului formează ordinea juridică a unui stat şi se află în strânsă legătură cu<br />
ordinea juridică internaţională. Aceasta din urmă, cuprinde ansamblul normelor şi<br />
principiilor care reglementează raporturile dintre state, denumite relaţii<br />
internaţionale şi au la bază voinţa statelor, purtătoare de suveranitate, care îşi<br />
asumă, în mod nemijlocit, anumite drepturi şi obligaţii în relaţiile dintre ele.<br />
...................................<br />
1.2. <strong>DREPT</strong>UL INTERNAŢIONAL - „UN <strong>DREPT</strong> DE<br />
COORDONARE” 6<br />
Dreptul internaţional 7 a apărut odată cu statele şi a fost creat pentru a<br />
reglementa raporturile dintre acestea.<br />
4<br />
N.Titulescu, Suveranitatea statelor. Organizarea păcii, în Documente diplomatice, Ed.<br />
Politică, Bucureşti, 1967, p.849.<br />
5<br />
A. Iorgovan, Drept administrativ, vol.1, Ed.Hercules, Bucureşti, 1993, p.13.<br />
6 D. Mazilu, op.cit., p.89.
La baza dreptului internaţional şi aplicării acestuia stă acordul de voinţă al<br />
statelor care, în deplină egalitate în drepturi, adoptă norme juridice obligatorii<br />
pentru ele.<br />
................................<br />
De aceea, se susţine 8 că dreptul internaţional este un drept „coordonator”,<br />
iar dreptul intern este un drept „subordonator”.<br />
................................<br />
2. RAPORTUL DINTRE <strong>DREPT</strong>UL INTERN <strong>ŞI</strong> <strong>DREPT</strong>UL<br />
INTERNAŢIONAL<br />
Dreptul internaţional şi dreptul intern apar ca două sisteme de norme, ca<br />
două ordini de drept distincte, de sine stătătoare şi cu valoare egală, diferite din<br />
punct de vedere al obiectului şi modului de adoptare şi aplicare.<br />
................................<br />
2.1. TEORIA DUALISTĂ <strong>ŞI</strong> TEORIA MONISTĂ<br />
În doctrina dreptului internaţional, în legătură cu raportul dintre dreptul<br />
internaţional şi dreptul intern, s-au conturat două concepţii opuse: dualistă şi<br />
monistă.<br />
...................................<br />
2.2. INTERDEPENDENŢA DINTRE ORDINEA JURIDICĂ INTERNĂ<br />
<strong>ŞI</strong> ORDINEA JURIDICĂ INTERNAŢIONALĂ<br />
Între dreptul intern şi dreptul internaţional există o serie de legături, în<br />
ambele sensuri, chiar dacă cele două ordini juridice sunt diferite.<br />
..............................<br />
2.3. TRATATELE RATIFICATE DE PARLAMENTUL ROMÂNIEI<br />
Tratatele internaţionale, potrivit Constituţiei României, republicată, se<br />
supun spre ratificare Parlamentului. Astfel, art.91 alin.1 stabileşte că Preşedintele<br />
încheie tratate internaţionale în numele României, negociate de Guvern, şi într-un<br />
termen rezonabil, le supune spre ratificare Parlamentului.<br />
...............................<br />
7 Denumirea de drept internaţional a fost adoptată se pare pentru prima dată în anul 1780 de<br />
filozoful şi juristul englez Jeremy Bentham (1748-1832). Până în secolul al XVII-lea se folosea<br />
expresia ”dreptul ginţilor” (jus gentium), iar pentru a preciza că este un drept „între popoare”,<br />
juristul englez Richard Zouche foloseşte, într-o lucrare a sa, publicată în anul 1650, expresia de<br />
jus inter gentes. Această expresie, care însă nu s-a încetăţenit, era împrumutată din dreptul roman.<br />
A se vedea în acest sens G. Geamănu, Drept internaţional contemporan, Ed. Didactică şi<br />
Pedagogică, Bucureşti, 1965, p.7.<br />
8 G.Geamănu, Drept internaţional contemporan, p.16; N Ecobescu, V. Duculescu, Dreptul<br />
internaţional public, Ed. Hyperion, Bucureşti, 1993, p.50-51.
CAPITOLUL IV<br />
PARLAMENTUL ROMÂNIEI<br />
1. CONSIDERAŢII GENERALE PRIVIND INSTITUŢIA<br />
PARLAMENTULUI<br />
1.1. NOŢIUNEA DE PARLAMENT<br />
Noţiunea de parlament provine din cuvântul francez parler care înseamnă a<br />
vorbi.<br />
..........................<br />
1.2. STRUCTURA PARLAMENTULUI<br />
Parlamentul reprezintă organul legislativ al unui stat şi poate fi format dintr-o<br />
singură cameră/adunare numit şi unicameral, din două camere/adunări, numit şi<br />
bicameral sau din mai multe camere/adunări numit şi multicameral.<br />
.................................<br />
2. ROLUL PARLAMENTUL ROMÂNIEI<br />
Parlamentul României, potrivit art.61 alin.1 din Constituţie, este organul<br />
reprezentativ suprem al poporului român şi unica autoritate legiuitoare a ţării.<br />
................................<br />
3. ALEGEREA CAMERELOR PARLAMENTULUI ROMÂNIEI<br />
3.1. ALEGEREA CAMEREI DEPUTAŢILOR <strong>ŞI</strong> SENATULUI<br />
Camera Deputaţilor şi Senatul, potrivit art.62 alin.1 din Constituţia României<br />
sunt alese prin vot universal, egal, direct, secret şi liber exprimat.<br />
.....................................<br />
Alegerea celor două camere ale Parlamentului este reglementată pe larg de<br />
Legea nr.35/2008 pentru alegerea Camerei Deputaţilor şi a Senatului 9 şi pentru<br />
modificarea şi completarea Legii nr.67/2004 pentru alegerea autorităţilor<br />
administraţiei publice locale, a Legii administraţiei publice locale nr.215/2001 şi a<br />
Legii nr.393/2004 privind Statutul aleşilor locali.<br />
.....................................<br />
3. 2. VALIDAREA MANDATELOR PARLAMENTARE<br />
...........................................<br />
9 Publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.196/13.03.2008.
Pentru validarea mandatelor, Camera Deputaţilor şi Senatul aleg în prima lor<br />
şedinţă câte o comisie compusă din 30 de deputaţi, respectiv 15 senatori. Membrii<br />
comisiei sunt propuşi de fiecare partid politic, alianţă politică sau electorală,<br />
organizaţie a cetăţenilor aparţinând minorităţilor naţionale, numărul lor se<br />
stabileşte prin negocieri, iar plenul fiecărei Camere hotărăşte asupra lor cu votul<br />
majorităţii celor prezenţi.<br />
...........................................<br />
Cele două Camere ale Parlamentului sunt legal constituite după validarea a<br />
două treimi din mandatele de deputaţi, respectiv de senatori şi după depunerea<br />
jurământului de către aceştia.<br />
4. ORGANIZAREA INTERNĂ A PARLAMENTULUI ROMÂNIEI<br />
Organizarea şi funcţionarea fiecărei Camere a Parlamentului sunt stabilite prin<br />
regulamente proprii.<br />
4.1. GRUPURILE PARLAMENTARE<br />
Potrivit art. 64 alin. 3 din Constituţia României, deputaţii şi senatori se pot<br />
organiza în grupuri parlamentare, potrivit regulamentului fiecărei Camere.<br />
...................................<br />
Grupurile parlamentare reflectă configuraţia politică a Camerei 10 şi<br />
îndeplinesc un rol important în activitatea fiecărei Camere atât cu privire la<br />
constituirea organelor de lucru şi de conducere, cât şi cu privire la poziţia politică<br />
a deputaţilor, respectiv senatorilor faţă de proiectele de lege sau propunerile<br />
legislative supuse dezbaterii Camerelor.<br />
............................................<br />
4.2. STRUCTURILE DE CONDUCERE <strong>ŞI</strong> ORGANIZATORICE ALE<br />
PARLAMENTULUI<br />
După constituirea legală a celor două Camere ale Parlamentului se<br />
desemnează structurile de conducere ale celor două camere ale Parlamentului,<br />
precum şi structurile organizatorice. Acestea sunt:<br />
- Preşedintele Camerei Deputaţilor şi preşedintele Senatului;<br />
10 Grupurile parlamentare constituite la Camera Deputaţilor (2008 – prezent) sunt: Grupul<br />
parlamentar al Partidului Democrat-Liberal (115 membri), Grupul parlamentar al Alianţei Politice<br />
a Partidului Social Democrat şi a Partidului Conservator (113 membri), Grupul parlamentar al<br />
Partidului Naţional Liberal (65 membri), Grupul parlamentar al Uniunii Democrate Maghiare din<br />
România (22 membri) şi Grupul parlamentar al minorităţilor naţionale (18 membri) şi deputaţi<br />
fără apartenenţă la un grup (1 membri). Grupurile parlamentare constituite la Senat (2008 –<br />
prezent) sunt: Grupul parlamentar al Partidului Democrat-Liberal (51 membri), Grupul<br />
parlamentar al Alianţei Politice a Partidului Social Democrat şi a Partidului Conservator (49<br />
membri), Grupul parlamentar al Partidului Naţional Liberal (28 membri) şi Grupul parlamentar al<br />
Uniunii Democrate Maghiare din România (9 membri).
- Biroul permanent al fiecărei Camere;<br />
- Comisiile parlamentare ale fiecărei Camere.<br />
A. Preşedintele Camerei Deputaţilor şi Preşedintele Senatului<br />
Potrivit dispoziţiilor regulamentare, fiecare Cameră a Parlamentului, după<br />
constituirea sa legală, îşi aleg un preşedintele şi ceilalţi membri ai Biroului<br />
permanent al acesteia.<br />
.........................................<br />
B. Birourile permanente ale celor două Camere<br />
Birourile permanente sunt organe interne de conducere ale celor două Camere<br />
şi sunt formate dintr-un preşedinte, patru vicepreşedinţi, patru secretari şi patru<br />
chestori pentru fiecare birou permanent.<br />
.........................................<br />
C. Comisiile parlamentare ale fiecărei Camere<br />
Constituţia României arată în art.64 alin.4 că fiecare Cameră îşi constituie<br />
comisii permanente şi poate institui comisii de anchetă sau alte comisii speciale,<br />
Camerele putând să-şi constituie şi comisii comune.<br />
.....................................<br />
Potrivit disspoziţiilor regulamentare la Senat comisiile permanente sunt<br />
următoarele :<br />
1. Comisia juridică, de numiri, disciplină, imunităţi şi validări;<br />
2. Comisia pentru buget, finanţe, activitate bancară şi piaţă de capital;<br />
3. Comisia economică, industrii şi servicii;<br />
4. Comisia pentru agricultură, silvicultură şi dezvoltare rurală;<br />
5. Comisia pentru politică externă;<br />
6. Comisia pentru administraţie publică, organizarea teritoriului şi protecţia<br />
mediului;<br />
7. Comisia pentru apărare, ordine publică şi siguranţă naţională;<br />
8. Comisia pentru muncă, familie şi protecţie socială;<br />
9. Comisia pentru învăţământ, ştiinţă, tineret şi sport;<br />
10. Comisia pentru sănătate publică;<br />
11. Comisia pentru cultură, artă şi mijloace de informare în masă;<br />
12. Comisia pentru drepturile omului, culte şi minorităţi;<br />
13. Comisia pentru egalitatea de şanse;<br />
14. Comisia pentru privatizare şi administrarea activelor statului;<br />
15. Comisia pentru cercetarea abuzurilor, combaterea corupţiei şi petiţii;<br />
16. Comisia pentru regulament.<br />
...........................................<br />
Potrivit art.59 din Regulamentul Camerei Deputaţilor, denumirile şi domeniile<br />
de activitate ale comisiilor permanente sunt următoarele:<br />
1. Comisia pentru politică economică, reformă şi privatizare
...........................................<br />
2. Comisia pentru buget, finanţe şi bănci<br />
..........................................<br />
3. Comisia pentru industrii şi servicii<br />
...........................................<br />
4. Comisia pentru agricultură, silvicultură, industrie alimentară şi servicii<br />
specifice<br />
............................................<br />
5. Comisia pentru drepturile omului, culte şi problemele minorităţilor<br />
naţionale<br />
...........................................<br />
6. Comisia pentru administraţie publică, amenajarea teritoriului şi echilibru<br />
ecologic<br />
...........................................<br />
7. Comisia pentru muncă şi protecţie socială<br />
...........................................<br />
8. Comisia pentru sănătate şi familie<br />
......................................<br />
9. Comisia pentru învăţământ, ştiinţă, tineret şi sport<br />
………………………..<br />
10. Comisia pentru cultură, arte, mijloace de informare în masă<br />
......................................<br />
11. Comisia juridică, de disciplină şi imunităţi<br />
.....................................<br />
12. Comisia pentru apărare, ordine publică şi siguranţă naţională<br />
.......................................<br />
13. Comisia pentru politică externă<br />
........................................<br />
14. Comisia pentru cercetarea abuzurilor, corupţiei şi pentru petiţii<br />
.........................................<br />
15. Comisia pentru regulament<br />
........................................<br />
16. Comisia pentru tehnologia informaţiei şi comunicaţiilor<br />
.......................................<br />
17. Comisia pentru egalitatea de şanse pentru femei şi bărbaţi<br />
..................................<br />
Comisiile speciale sunt constituite pentru elaborarea unor propuneri<br />
legislative ......................................................<br />
Comisiile de anchetă sunt înfiinţate în vederea efectuării unor anchete<br />
parlamentare.<br />
…………………….<br />
Comisiile de mediere erau prevăzute ……………………<br />
După revizuirea Constituţiei, comisiile de mediere pot fi constituite numai pentru
adoptarea legilor constituţionale. În acest sens, dacă o Cameră adoptă un proiect sau o<br />
propunere de revizuire a Constituţiei cu modificări faţă de textul adoptat de cealaltă<br />
Cameră, se declanşează procedura medierii (art.151 din Constituţie).<br />
…………………….<br />
5. FUNCŢIONAREA PARLAMENTULUI ROMÂNIEI<br />
5. 1. LEGISLATURA<br />
Prin legislatura Parlamentului se înţelege durata mandatului acestuia pentru<br />
care a fost ales, potrivit dispoziţiilor constituţionale.<br />
Conform art.63 alin.1 din Constituţie, Camera Deputaţilor şi Senatul sunt<br />
alese pentru un mandat de 4 ani.<br />
……………………<br />
5. 2. SESIUNILE CAMEREI DEPUTATILOR SI SENATULUI<br />
Principală formă de lucru a celor două Camere ale Parlamentului este sesiunea<br />
parlamentară.<br />
....................................<br />
Sesiunile parlamentare, conform art.66 din Constituţie sunt de două feluri:<br />
ordinare şi extraordinare.<br />
A. Sesiunile ordinare<br />
Camera Deputaţilor şi Senatul se întrunesc în două sesiuni ordinare pe an.<br />
.................................<br />
B. Sesiunile extraordinare<br />
Potrivit art.66 alin.2 din Constituţie, Camera Deputaţilor şi Senatul se<br />
întrunesc în sesiuni extraordinare, la cererea:<br />
...................................<br />
5.3. CONVOCAREA PARLAMENTULUI DE <strong>DREPT</strong><br />
Convocarea Parlamentului de drept are loc în următoarele cazuri expres<br />
prevăzute de Constituţie:<br />
....................................<br />
5.4. ŞEDINTELE CAMEREI DEPUTAŢILOR SI SENATULUI<br />
Camera Deputaţilor şi Senatul lucrează în şedinţe separate.<br />
Conform art.68 alin.1 din Constituţie, şedinţele celor două Camere sunt<br />
publice.<br />
………………………….<br />
De asemenea, membrii Guvernului sau reprezentanţii acestora pot lua parte la<br />
lucrările şedinţei comune.
6. MANDATUL PARLAMENTAR<br />
Deputaţii şi senatorii sunt aleşi pentru un mandat de 4 ani, care poate fi<br />
prelungit prin lege organică, în caz de război, stare de mobilizare, de asediu sau de<br />
urgenţă.<br />
.....................................<br />
7. STATUTUL DEPUTAŢILOR <strong>ŞI</strong> SENATORILOR<br />
...................................<br />
Sunt consacrate în literatura de specialitate trei categorii de protecţii ale<br />
mandatului deputaţilor şi senatorilor:<br />
a) imunităţi;<br />
b) incompatibilităţi;<br />
c) indemnizaţii.<br />
Imunitatea parlamentară este prevăzută de art.72 din Constituţie şi<br />
semnifică pe de o parte, inviolabilitatea parlamentarilor şi pe de altă parte,<br />
iresponsabilitatea lor.<br />
.................................<br />
Incompatibilităţile sunt prevăzute de art.71 din Constituţie şi au scopul de a<br />
proteja independenţa deputatului sau senatorului.<br />
...............................<br />
Indemnizaţia este un drept al deputaţilor şi senatorilor şi constă într-o sumă<br />
de bani pe care aceştia o primesc, lunar, pentru activitatea desfăşurată. Cuantumul<br />
indemnizaţiei, precum şi alte drepturi ale parlamentarilor se stabilesc prin lege.<br />
8. FUNCŢIILE PARLAMENTULUI ROMÂNIEI<br />
Parlamentul României îndeplineşte o serie de funcţii specifice înfăptuirii<br />
exerciţiului suveranităţii naţionale.<br />
8.1. FUNCŢIA LEGISLATIVĂ<br />
..................................<br />
Funcţia legislativă este exercitată de Parlament, dar uneori, unele aspecte ale<br />
acestei funcţii sunt împărţite cu executivul, care intervine prin iniţiativa legislativă,<br />
delegarea legislativă, promulgarea legilor şi dreptul de veto.<br />
.................................<br />
Procedura legislativă parlamentară cuprinde următoarele etape:<br />
1. iniţiativa legislativă;<br />
.............................<br />
2. examinarea şi avizarea proiectului de lege sau propunerii legislative de<br />
către comisiile parlamentare;
.............................<br />
3. includerea proiectului de lege sau a propunerii legislative pe ordinea de zi a<br />
camerei competente să o dezbată;<br />
...............................<br />
4. dezbaterea proiectului de lege sau a propunerii legislative în cadrul camerei<br />
competente;<br />
................................<br />
5. votarea proiectului de lege în plenul camerei;<br />
................................<br />
6. întoarcerea legii la camera care are competenţă decizională în condiţiile<br />
art.75 alin.(4) şi (5) din Constituţie;<br />
..................................<br />
7. semnarea legii de către preşedinţii camerelor;<br />
...................................<br />
8. promulgarea şi publicarea legii.<br />
.................................<br />
♦ Delegarea legislativă<br />
Constituţia României prevede o procedură excepţională şi anume delegarea<br />
legislativă.<br />
....................................<br />
Delegarea legislativă poate fi conferită prin lege specială sau direct prin<br />
constituţie, fără a fi necesară o autorizare prealabilă din partea unei autorităţi publice.<br />
…………………..<br />
8.2. FUNCŢIA DE INFORMARE<br />
Funcţia de informare a Parlamentului constă în culegerea, selectarea,<br />
prelucrarea de informaţii, date şi documente.<br />
Formele prin care se înfăptuieşte această funcţie sunt:<br />
...............................<br />
8.3. FUNCŢIA DE CONTROL ASUPRA EXECUTIVULUI<br />
Controlul parlamentar este un control specializat, care se referă la anumite<br />
autorităţi publice sau organizaţii sociale 11 şi se realizează în următoarele moduri:<br />
..............................<br />
8.4. FUNCŢIA DE DESEMNARE PRIN INVESTIRE, ALEGERE SAU<br />
NUMIRE A UNOR AUTORITĂŢI PUBLICE<br />
Funcţia de desemnare prin investire, alegere sau numire a unor autorităţi<br />
publice .........................<br />
11 Nu sunt supuse controlului parlamentar instanţele judecătoreşti, biserica. De exemplu,<br />
Consiliul Suprem de Apărare al Ţării, Serviciul Român de Informaţii, Curtea de Conturi sunt<br />
supuse unui control parlamentar specializat.
9. ACTELE PARLAMENTULUI<br />
..........................<br />
Parlamentul adoptă o serie de acte normative cum sunt legile, dar şi acte<br />
politice.<br />
..........................<br />
9.1. ACTELE JURIDICE ALE PARLAMENTULUI<br />
A. Legea<br />
...........................<br />
Legile se află în vârful piramidei actelor juridice din stat.<br />
...........................<br />
Parlamentul României adoptă trei categorii de legi: constituţionale, organice şi<br />
ordinare.<br />
Legile constituţionale sunt ....................<br />
Legile organice sunt actele ...................<br />
Legile ordinare sunt .......................<br />
B. Hotărâri<br />
Hotărârile sunt acte juridice adoptate de Parlament sau, separat de Camerele<br />
sale.<br />
.............................<br />
C. Regulamentele parlamentare<br />
Regulamentele parlamentare reglementează organizarea şi funcţionarea celor<br />
două Camere, statutul deputaţilor şi senatorilor, precum şi organizarea şi<br />
desfăşurarea şedinţelor comune.<br />
............................<br />
D. Moţiuni<br />
Moţiunea este actul juridic al Camerelor prin care se exprimă poziţia acestora<br />
într-o anumită problemă de politică internă sau externă.<br />
Constituţia şi regulamentele Camerelor fac referire la două categorii de<br />
moţiuni:<br />
..................................<br />
9. 2. ACTELE <strong>POLITICE</strong> ALE PARLAMENTULUI<br />
Actele politice ale Parlamentului cuprind o manifestare de voinţă al cărui scop<br />
este de a produce prin ea însăşi un efect social.<br />
................................
CAPITOLUL V<br />
PREŞEDINTELE ROMÂNIEI<br />
1. ROLUL PREŞEDINTELUI ROMÂNIEI<br />
Forma de guvernământ a statului român, conform art.1 alin.2 din Constituţia<br />
României, este republica, ceea ce ne arată că organul care îndeplineşte funcţia de<br />
şef al statului este preşedintele.<br />
Constituantul român a optat pentru o republică semiprezidenţială având în<br />
vedere că preşedintele este ales prin vot universal direct – art.81 alin.1 din<br />
Constituţie, iar Guvernul răspunde politic în faţa Parlamentului – art.109 alin.1 din<br />
Constituţie.<br />
...............................<br />
2. ALEGEREA PREŞEDINTELUI ROMÂNIEI<br />
Potrivit art.81 din Constituţie, Preşedintele României este ales prin vot<br />
universal, direct, secret şi liber exprimat 12 .<br />
..............................<br />
3. DURATA MANDATULUI PREŞEDINTELUI ROMÂNIEI<br />
Constituţia României stabileşte că nici o persoană nu poate să îndeplinească<br />
funcţia de Preşedinte al României decât pentru cel mult două mandate, care pot fi<br />
şi succesive (art.81 alin.4).<br />
Durata mandatului este de 5 ani.<br />
..................................<br />
4. INCOMPATIBILITĂŢI <strong>ŞI</strong> IMUNITĂŢI<br />
4.1. INCOMPATIBILITĂŢILE FUNCŢIEI DE PREŞEDINTE AL<br />
ROMÂNIEI<br />
Constituţia prevede următoarele incompatibilităţi ale funcţiei de preşedintele<br />
al României, art.84 alin.1 stabilind că pe durata mandatului:<br />
a) Preşedintele României nu poate fi membru al unui partid.<br />
..............................................<br />
12 Alegerea Preşedintelui României este reglementată pe larg de Legea nr.370/2004,<br />
publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.887/29 septembrie 2004, modificată şi<br />
completată prin O.U.G. nr.95/2009 publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I,<br />
nr.608/03 septembrie 2009.
) Preşedintele României nu poate îndeplini nici o altă funcţie publică sau<br />
privată.<br />
.............................................<br />
4.2. IMUNITATEA PREŞEDINTELUI ROMÂNIEI<br />
Constituţia României prevede că Preşedintele României se bucură de<br />
imunitate, dispoziţiile art.84 alin.1, în acest sens, fac trimitere la art.72 alin.1, care<br />
se referă la imunităţile deputaţilor şi senatorilor şi care se aplică corespunzător.<br />
..........................................<br />
Astfel, Preşedintele României nu poate fi tras la răspundere juridică pentru<br />
voturile sau pentru opiniile politice exprimate în exercitarea mandatului său.<br />
...........................................<br />
5. ATRIBUŢIILE PREŞEDINTELUI ROMÂNIEI<br />
În literatura de specialitate, atribuţiile Preşedintelui României au fost grupate<br />
în raport de diferite criterii, existând mai multe opinii cu privire la clasificarea<br />
acestora 13 .<br />
.....................................<br />
5.1. ATRIBUŢII PRIVIND LEGIFERAREA<br />
În domeniul legiferării, Preşedintele României are, potrivit Constituţiei,<br />
următoarele atribuţii:<br />
..................................<br />
5.2. ATRIBUŢII PRIVIND ORGANIZAREA <strong>ŞI</strong> FUNCŢIONAREA<br />
PUTERILOR PUBLICE<br />
În această categorie intră următoarele atribuţii ale Preşedintelui României:<br />
..................................<br />
5.3. ATRIBUŢII PRIVIND ALEGEREA, FORMAREA, AVIZAREA<br />
FORMĂRII, NUMIREA SAU REVOCAREA UNOR AUTORITĂŢI PUBLICE<br />
Preşedintelui României, în acest domeniu, îi revin următoarele atribuţii:<br />
....................................<br />
5.4. ATRIBUŢII ÎN DOMENIUL APĂRĂRII ŢĂRII <strong>ŞI</strong> ASIGURĂRII<br />
ORDINII PUBLICE<br />
Potrivit art.92 alin.1 din Constituţie, Preşedintele României este comandatul<br />
13 A se vedea în acest sens: C. Călinoiu, V. Duculescu, op.cit., p.193; G. Vrabie,<br />
Organizarea politico-etatică a României, Drept constituţional şi instituţii politice, vol.II, Ediţia a<br />
treia revăzută şi reîntregită, Ed. Cugetarea, Iaşi, 1999, p.241 şi urm.; T. Drăganu, op.cit., vol.II,<br />
p.239; I Deleanu, Instituţii şi proceduri constituţionale - în dreptul român şi în dreptul comparat,<br />
p.732; I. Rusu, op.cit., p.501 ş.a.
forţelor armate şi îndeplineşte funcţia de preşedinte al Consiliului Suprem de<br />
Apărare a Ţării.<br />
În această calitate, în domeniul apărării îi revin următoarele atribuţii:<br />
........................................<br />
5.5. ATRIBUŢII ÎN DOMENIUL POLITICII EXTERNE<br />
În domeniul politicii externe, Preşedintele României îndeplineşte, potrivit<br />
art.91 din Constituţie, următoarele atribuţii:<br />
............................................<br />
5.6. ALTE ATRIBUŢII<br />
Preşedintele României exercită şi alte atribuţii cum ar fi:<br />
a) conferă decoraţii şi titluri de onoare (art.94 alin.1 lit. a);<br />
b) acordă graţierea individuală (art.94 alin.1 lit. d).<br />
6. RĂSPUNDEREA POLITICĂ <strong>ŞI</strong> PENALĂ A PREŞEDINTELUI<br />
ROMÂNIEI<br />
Răspunderea Preşedintelui României, conform Constituţiei României, poate fi<br />
de natură politică şi de natură penală.<br />
6.1. RĂSPUNDEREA POLITICĂ<br />
Răspunderea politică a Preşedintelui României este reglementată de art.95 din<br />
Constituţiei României.<br />
...................................<br />
6.2. RĂSPUNDEREA PENALĂ<br />
Răspunderea penală a Preşedintelui României intervine atunci când acesta<br />
săvârşeşte o faptă de înaltă trădare.<br />
.....................................<br />
7. ACTELE PREŞEDINTELUI ROMÂNIEI<br />
Actele pe care Preşedintele României le emite în exercitarea atribuţiilor sale<br />
sunt decretele.<br />
....................................
CAPITOLUL VI<br />
GUVERNUL ROMÂNIEI<br />
1. ROLUL <strong>ŞI</strong> LOCUL GUVERNULUI<br />
Guvernul este unul din principalele organe ale puterii executive şi potrivit<br />
art.102 alin.1 din Constituţia României asigură realizarea politicii interne şi<br />
externe a ţării şi exercită conducerea generală a administraţiei publice.<br />
Guvernul este alcătuit din prim-ministru, miniştri şi alţi membri stabiliţi prin<br />
lege organică. În îndeplinirea atribuţiilor sale, Guvernul cooperează cu<br />
organismele sociale interesate.<br />
.........................<br />
2. COMPONENŢA GUVERNULUI<br />
Guvernul este alcătuit, potrivit legii de organizare, din primul-ministru şi<br />
miniştri. De asemenea, pot face parte din Guvern un viceprim-ministru, miniştri de<br />
stat şi miniştri-delegaţi, cu însărcinări speciale pe lângă primul-ministru, prevăzuţi<br />
în lista Guvernului prezentată Parlamentului pentru acordarea votului de încredere.<br />
..................................<br />
3. ÎNVESTITURA<br />
Potrivit art.103 din Constituţia României, republicată, Preşedintele României<br />
desemnează un candidat pentru funcţia de prim-ministru, în urma consultării<br />
partidului care a obţinut o majoritate absolută în Parlament. În cazul în care nu<br />
există o asemenea majoritate, se consultă partidele reprezentate în Parlament.<br />
.......................................<br />
4. INCOMPATIBILITĂŢI<br />
Funcţia de membru al Guvernului este incompatibilă cu orice altă funcţie<br />
publică de autoritate, cu excepţia celei de deputat sau senator, precum şi cu<br />
exercitarea unei funcţii de reprezentare profesională salarizate în cadrul<br />
organizaţiilor cu scop comercial.<br />
De asemenea, funcţia de membru al Guvernului, potrivit legii 14 , este<br />
incompatibilă şi cu:<br />
14 Art.84 din Legea nr.161/2003 privind unele măsuri pentru asigurarea transparenţei, în<br />
exercitarea demnităţilor publice, a funcţiilor publice şi în mediul de afaceri, prevenirea şi<br />
sancţionarea corupţiei.
....................................<br />
5. PRIMUL – MINISTRU<br />
Potrivit Constituţiei României, un rol special în cadrul Guvernului îi revine<br />
primului-ministru, care conduce Guvernul şi coordonează activitatea membrilor<br />
acestuia.<br />
....................................<br />
6. ACTELE GUVERNULUI<br />
Guvernul adoptă hotărâri şi ordonanţe.<br />
Hotărârile se emit pentru organizarea executării legilor.<br />
………………………..<br />
7. RĂSPUNDEREA GUVERNULUI<br />
Potrivit art.109 alin.1 din Constituţia României, Guvernul răspunde politic<br />
pentru întreaga sa activitate, numai în faţa Parlamentului.<br />
..............................<br />
De asemenea, se prevede şi o răspundere penală ................................<br />
8. DURATA MANDATULUI<br />
Potrivit Constituţiei, mandatul Guvernului în întregul său şi al fiecărui<br />
membru în parte, începe de la data depunerii jurământului. Durata mandatului este<br />
de 4 ani şi încetează la data validării alegerilor parlamentare generale.<br />
..................................
CAPITOLUL VII<br />
AUTORITATEA JUDECĂTOREASCĂ<br />
1. CONSIDERAŢII GENERALE<br />
Puterea judecătorească, cea de-a treia putere în stat, îşi găseşte temeiul în<br />
principiul separaţiei puterilor în stat. Rolul său este de a realiza un echilibru între<br />
puterea legislativă şi puterea executivă, iar prin sistemul instanţelor judecătoreşti<br />
să asigure toate mijloacele necesare în vederea garantării drepturilor şi libertăţilor<br />
fundamentale şi eliminarea oricăror abuzuri din partea guvernanţilor.<br />
...................................<br />
2. INSTANŢELE JUDECĂTOREŞTI<br />
Prin noţiunea de justiţie se înţelege, pe de o parte, totalitatea instanţelor<br />
judecătoreşti şi pe de altă parte, activitatea jurisdicţională, adică acea activitate<br />
care priveşte judecarea conflictelor civile, comerciale, penale etc.<br />
....................................<br />
3. MINISTERUL PUBLIC<br />
Ministerul Public, potrivit Constituţiei 15 , îşi exercită atribuţiile prin procurori<br />
constituiţi în parchete. O reglementare nouă introdusă prin legea de revizuire a<br />
Constituţiei este dispoziţia potrivit căreia parchetele funcţionează pe lângă<br />
instanţele judecătoreşti, fapt ce a determinat includerea Ministerului Public în<br />
sistemul organelor judecătoreşti.<br />
.......................................<br />
4. CONSILIUL SUPERIOR AL MAGISTRATURII<br />
Consiliul Superior al Magistraturii este garantul independenţei justiţiei.<br />
Atribuţiile principale ale Consiliului prevăzute expres în art.134 din<br />
Constituţie sunt:<br />
...................................<br />
5. PRINCIPIILE DE ÎNFĂPTUIRE A JUSTIŢIEI<br />
În orice stat democratic, stat de drept, unde domnia legii trebuie să fie<br />
evidentă, justiţia se înfăptuieşte cu respectarea următoarelor principii:<br />
...................................<br />
15 În literatura de specialitate se arată că au existat propuneri pentru eliminarea Ministerului<br />
Public din Constituţie, întrucât procurorii ar fi doar agenţi ai executivului. Acest punct de vedere<br />
nu a fost acceptat deoarece ar fi condus la subordonarea acestora politic faţă de Guvern -<br />
M.Constantinescu, I.Muraru, A.Iorgovan, op.cit., p.110.
CAPITOLUL VIII<br />
CURTEA <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>Ă<br />
1. LOCUL <strong>ŞI</strong> ROLUL CURŢII <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>E<br />
.........................................<br />
Una dintre principalele instituţii create după Revoluţia română din decembrie<br />
1989 este Curtea Constituţională, singurul organ specializat cu atrbuţii privind<br />
verificarea conformităţii legilor şi altor acte normative cu dispoziţiile Constituţiei.<br />
Reglementarea pe larg a instituţiei a fost făcută prin Legea nr.47/1992 privind<br />
organizarea şi funcţionarea Curţii Constituţionale 16 .<br />
..................................<br />
2. CURTEA <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>A, ORGAN POLITICO-<br />
JURISDICŢIONAL<br />
Curtea Constituţională a României este un organ politico-jurisdicţional.<br />
Caracterul politic al acesteia rezultă din ..................................<br />
...........................................<br />
3. STRUCTURA CURŢII <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>E<br />
3.1. COMPONENŢA CURŢII <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>E<br />
Curtea Constituţională este formată din 9 judecători, numiţi pentru un mandat<br />
de 9 ani, fără posibilitatea de prelungire sau reînnoire a mandatului. Trei judecători<br />
sunt numiţi de Camera Deputaţilor, trei de Senat şi trei de Preşedintele României.<br />
...................................<br />
3.2. PREŞEDINTELE CURŢII <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>E<br />
Preşedintele Curţii Constituţionale este ales, dintre judecătorii Curţii, de către<br />
aceştia, prin vot secret pentru o durată de 3 ani.<br />
Mandatul preşedintelui Curţii poate fi reînnoit.<br />
.................................<br />
3.3. DURATA MANDATULUI JUDECATORULUI CURŢII<br />
<strong>CONSTITUŢIONAL</strong>E<br />
16 Legea nr.47/1992 aşa cum a fost modificată şi completată, a fost republicată în Monitorul<br />
Oficial al României, Partea I, nr.643/16.07.2004, dându-se textelor o nouă numerotare.
Mandatul Judecătorilor Curţii Constituţionale este de 9 ani şi nu poate fi<br />
prelungit sau reînnoit.<br />
...................................<br />
4. STATUTUL JUDECĂTORILOR<br />
Judecătorii Curţii Constituţionale, potrivit art.64 din lege, au următoarele<br />
obligaţii:<br />
……………………<br />
5. ATRIBUŢIILE CURŢII <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>E <strong>ŞI</strong> PROCEDURA<br />
JURISDICŢIONALĂ<br />
Atribuţiile Curţii Constituţionale sunt expres şi limitativ enumerate în<br />
Constituţie. Astfel, potrivit art.146 alin.1, Curtea îndeplineşte următoarele<br />
atribuţii:<br />
a) se pronunţă asupra constituţionalităţii legilor înainte de promulgarea<br />
acestora, la sesizarea:<br />
..........................................<br />
b) se pronunţă asupra constituţionalităţii tratatelor sau a altor acorduri<br />
internaţionale, la sesizarea:<br />
.........................................<br />
c) se pronunţă asupra constituţionalităţii regulamentelor Parlamentului, la<br />
sesizarea:<br />
.........................................<br />
d) hotărăşte asupra excepţiilor de neconstituţionalitate privind legile şi<br />
ordonanţele ridicate în faţa instanţelor judecătoreşti sau de arbitraj comercial;<br />
excepţia de neconstituţionalitate poate fi ridicată şi direct de Avocatul Poporului.<br />
...................................<br />
e) soluţionează conflictele juridice de natură constituţională dintre autorităţile<br />
publice, la cererea:<br />
..................................<br />
f) veghează la respectarea procedurii pentru alegerea Preşedintelui României<br />
şi confirmă rezultatele sufragiului.<br />
....................................
g) constată existenţa împrejurărilor care justifică interimatul în exercitarea<br />
funcţiei de Preşedinte al României şi comunică cele constatate Parlamentului şi<br />
Guvernului.<br />
.....................................<br />
h) dă aviz consultativ pentru propunerea de suspendare din funcţie a<br />
Preşedintelui României.<br />
.......................................<br />
i) Curtea Constituţională veghează la respectarea procedurii pentru<br />
organizarea şi desfăşurarea referendumului şi confirmă rezultatele acestuia.<br />
.........................................<br />
j) verifică îndeplinirii condiţiilor pentru exercitarea iniţiativei legislative de<br />
către cetăţeni.<br />
.......................................<br />
k) hotărăşte asupra contestaţiilor care au ca obiect constituţionalitatea unui<br />
partid politic.<br />
..........................................<br />
l) îndeplineşte şi alte atribuţii prevăzute de legea organică a Curţii.<br />
........................................<br />
6. ACTELE CURŢII <strong>CONSTITUŢIONAL</strong>E<br />
Potrivit dispoziţiilor legale – art.11 din lege – în exercitarea atribuţiilor sale,<br />
Curtea Constituţională pronunţă decizii, hotărâri şi emite avize.<br />
……………………..
1. CONSIDERAŢII GENERALE<br />
CAPITOLUL IX<br />
PARTIDELE <strong>POLITICE</strong><br />
Partidele politice sunt necesare într-un stat democratic şi joacă un rol<br />
important în cadrul sistemului politic al acestuia.<br />
În ţara noastră, cadrul legal privind organizarea şi funcţionarea partidele<br />
politice, precum şi în care ele îşi desfăşoară activitatea, este stabilit de Constituţia<br />
României şi de Legea partidelor politice nr.14/2003.<br />
...............................<br />
2. ORGANIZAREA <strong>ŞI</strong> FUNCŢIONAREA PARTIDELOR <strong>POLITICE</strong><br />
Partidele politice se organizează şi funcţionează după criteriul administrativteritorial,<br />
iar în cadrul organizaţiilor teritoriale, acestea îşi pot organiza structuri<br />
care să se ocupe de probleme specifice unei anumite categorii sociale sau<br />
profesionale.<br />
................................<br />
3. SISTEME DE PARTIDE <strong>POLITICE</strong><br />
Sistemele de partide politice au fost clasificate în literatura de specialitate în:<br />
sistem monopartidist, sistemul bipartidist şi sistem multipartidist.<br />
................................<br />
4. ROLUL PARTIDELOR <strong>POLITICE</strong><br />
Partidele politice sunt structuri care oferă strategii şi tactici de guvernare prin<br />
platformele pe care le propun, contribuind, în acelaşi timp, la formarea unor<br />
curente, opinii, de natură să influenţeze electoratul.<br />
................................<br />
5. ASOCIEREA PARTIDELOR <strong>POLITICE</strong><br />
Dispoziţiile legale – art.28 din Legea nr.14/2003 - permit partidelor politice să<br />
se asocieze, formând alianţe politice pe baza unui protocol de asociere.<br />
....................................
6. ALTE FORME DE ASOCIERE<br />
6.1. SINDICATELE<br />
Sindicatele sunt organizaţii ale salariaţilor, fără caracter politic, constituite în<br />
scopul apărării drepturilor prevăzute în legislaţia naţională, în pactele, tratatele şi<br />
convenţiile internaţionale la care România este parte, precum şi în contractele<br />
colective de muncă şi promovării intereselor profesionale, economice, sociale,<br />
culturale şi sportive ale membrilor acestora.<br />
.............................<br />
Organizaţiile sindicale sunt pe larg reglementate de Legea sindicatelor<br />
nr.54/2003 17 .<br />
............................<br />
6.2. GRUPURILE DE PRESIUNE<br />
Grupurile de presiune sunt asociaţii de persoane care prin activităţile care le<br />
desfăşoară urmăresc să determine autorităţile publice să adopte anumite măsuri în<br />
conformitate cu interesele lor.<br />
...........................<br />
17 Publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 73/05.02.2003.
BIBLIOGRAFIE<br />
A. Alexe, Ordinea juridică internaţională la începutul secolului al XXI-lea, în<br />
Revista consilierilor juridici din armată, nr.1/2004.<br />
N. Bălcescu, Opere, vol.I, Ed. Academiei, Bucureşti, 1953.<br />
C. Călinoiu, V. Duculescu, Drept parlamentar, Ed. Lumina Lex, Bucureşti,<br />
2006.<br />
C. Călinoiu, V. Duculescu, Drept constituţional şi instituţii politice, Ediţie<br />
revăzută şi completată, Ed. Lumina Lex, Bucureşti, 2005.<br />
D. Ciobanu, V. Duculescu, Drept constituţional român, Ed. Hyperion,<br />
Bucureşti, 1993.<br />
M. Constantinescu, A. Iorgovan, I. Muraru, E. S. Tănăsescu, Constituţia<br />
României revizuită – comentarii şi explicaţii, Editura All Beck, Bucureşti, 2004.<br />
M. Constantinescu, I. Muraru, A. Iorgovan, Revizuirea Constituţiei României<br />
– Explicaţii şi comentarii, Ed.Rosetti, Bucureşti, 2003.<br />
M. Constantinescu, I. Muraru, Ordonanţele guvernamentale – doctrină şi<br />
jurisprudenţă, Ed. Lumina Lex, Bucureşti, 2000.<br />
M. Constantinescu, I. Deleanu, A. Iorgovan, I. Muraru, F. Vasilescu, I. Vida,<br />
Constituţia României – Comentată şi adnotată, Regia Autonomă „Moniotorul<br />
Oficial”, Bucureşti, 1992.<br />
D.C. Dănişor, Constituţia României comentată, Titlul I. Principii generale, Ed.<br />
Universul Juridic, Bucureşti, 2009.<br />
I. Deleanu, Instituţii şi proceduri constituţionale - în dreptul român şi în<br />
dreptul comparat, Editura C.H. Beck, Bucureşti, 2006.<br />
I. Deleanu, Drept constituţional şi instituţii politice – Tratat – vol.I, Ed.<br />
Europa Nova, Bucureşti, 1996.<br />
I. Deleanu, Drept constituţional şi instituţii politice – Tratat – vol.II, Ed.<br />
Europa Nova, Bucureşti, 1996.<br />
I. Deleanu, Justiţia constituţională, Ed. Lumina Lex, Bucureşti, 1995.<br />
L. Dragne, Drept constituţional şi instituţii politice, Ed. Universul Juridic,<br />
Bucureşti, 2009.<br />
L. Dragne, Rolul Consiliului de Securitate în menţinerea păcii şi securităţii<br />
internaţionale, Ed. Pro Universitaria, Bucureşti, 2008.<br />
T. Drăganu, Drept constituţional şi instituţii politice – Tratat elementar, vol. I,<br />
Ed. Lumina Lex, Bucureşti, 1998.<br />
T. Drăganu, Drept constituţional şi instituţii politice – Tratat elementar, vol.II,<br />
Ed. Lumina Lex, Bucureşti, 1998.<br />
T. Drăganu, Începuturile şi dezvoltarea regimului parlamentar în România<br />
până în 1916, Ed. Dacia, Cluj-Napoca, 1991.<br />
V. Duculescu, C. Călinoiu, G. Duculescu, Crestomaţia de Drept<br />
Constituţional, Ed. Lumina Lex, Bucureşti, 1998.
M. Duverger, Institutions politiques et droit constitutionnel, (1), Presses<br />
Universitaires de France, Paris, 1988.<br />
N. Ecobescu, V. Duculescu, Drept internaţional public, Ed. Hyperion XXI,<br />
Bucureşti, 1993.<br />
G.C. Frenţiu, Drept constituţional – note de curs, Ed. Universul Juridic,<br />
Bucureşti, 2009.<br />
A. Fuerea, Drept comunitar european. Partea generală, Ed. All Beck,<br />
Bucureşti, 2003.<br />
G. Geamănu, Drept internaţional public, vol.I, Ed. Didactică şi Pedagogică,<br />
Bucureşti, 1981.<br />
G. Geamănu, Drept internaţional contemporan, Ed. Didactică şi Pedagogică,<br />
Bucureşti, 1965.<br />
D.C. Giurecu, Istoria României în date, Ed. Enciclopedică, Bucureşti, 2003.<br />
K. Hitchins, Românii, 1774 – 1866, Ed. Humanitas, Bucureşti, 1998.<br />
G. Iancu, Drept constituţional şi instituţii politice, Tratat, Ed. Lumina Lex,<br />
Bucureşti, 2008.<br />
C. Ionescu, Drept constituţional şi instituţii politice – Teoria generală a<br />
instituţiilor politice, Vol.I, Ediţie revăzută şi adăugită, Ed. Lumina Lex, Bucureşti,<br />
2001.<br />
C. Ionescu, Drept constituţional şi instituţii politice – Teoria generală a<br />
instituţiilor politice, Vol.II, Ediţie revăzută şi adăugită, Ed. Lumina Lex,<br />
Bucureşti, 2001.<br />
C. Ionescu, Dezvoltarea constituţională a României – Acte şi documente 1741<br />
– 1991, Ed. Lumina Lex, Bucureşti, 1998.<br />
A. Iorgovan, Drept constituţional şi instituţii politice. Teorie generală, Ed.<br />
„Galeriile J.L. Calderon”, Bucureşti, 1994.<br />
A. Iorgovan, Drept administrativ, vol.1, Ed. Hercules, Bucureşti, 1993.<br />
H. Kelsen, Doctrina pură a dreptului, Ed. Humanitas, Bucureşti, 2000.<br />
C. Leclerq, Droit constitutionnel et institutions politiques, Litec, 1990.<br />
M. Lepădătescu, Teoria generală a controlului constituţionalităţii legilor, Ed.<br />
Didactică şi Pedagogică, Bucureşti, 1974.<br />
D. Mazilu, Drept internaţional public, vol.I, Ed. Lumina Lex, Bucureşti, 2001.<br />
D. Mazilu, Proclamaţia Revoluţiei Române, Ed. Lumina Lex, Bucureşti, 1999.<br />
R. Miga-Beşteliu, Drept internaţional – Introducere în dreptul internaţional<br />
public, Ediţia a III a, Ed. All Beck, Bucureşti, 2003.<br />
R. Miga – Beşteliu, Drept internaţional – Introducere în dreptul internaţional<br />
public, Ed.All, Bucureşti, 1997.<br />
J. Morange, Libertés publiques, P.U.F., Paris, 1985.<br />
I. Muraru, E.S. Tănăsescu, Drept constituţional şi instituţii politice Volumul<br />
I/Ediţia XIII, Ed. C.H. Beck, Bucureşti, 2008.<br />
I. Muraru, E.S. Tănăsescu, Drept constituţional şi instituţii politice Volumul<br />
II/Ediţia XIII, Ed. C.H. Beck, Bucureşti, 2009.
I. Muraru, Drept constituţional şi instituţii politice, Ed. Actami, Bucureşti,<br />
1997.<br />
I. Muraru, Ghe. Iancu, Constituţiile române – Texte. Note. Prezentare<br />
comparativă – Ediţia a III-a, Regia Autonomă „Monitorul Oficial”, Bucureşti,<br />
1995.<br />
D. Popescu, A. Năstase, F. Coman, Drept internaţional public, Casa de editură<br />
şi presă „Şansa”- S.R.L., Bucureşti, 1994.<br />
A. Preda-Mătăsaru, Tratat de drept internaţional public, Ed. Lumina Lex,<br />
Bucureşti, 2002.<br />
J.J. Rousseau, Discurs asupra originii şi fundamentelor inegalităţii dintre<br />
oameni, Ed. Ştiinţifică, Bucureşti, 1958.<br />
I. Rusu, Drept constituţional şi instituţii politice, Ed. Lumina Lex, Bucureşti,<br />
2001.<br />
V. Şotropa, Proiecte de Constituţie, programele de reforme şi petiţiile de<br />
drepturi din Ţările Române, Bucureşti, Ed. Academiei, 1976.<br />
N.Titulescu, Documente diplomatice, Ed. Politică, Bucureşti, 1967.<br />
C. Vlad, Relaţii internaţionale politico-diplomatice contemporane, Ed.<br />
Fundaţia România de Mâine, Bucureşti, 2001.<br />
G. Vrabie, Drept constituţional şi instituţii politice, vol.I, Ediţia a cincea a<br />
revăzută şi adăugită, Ed. Cugetarea, Iaşi,1999.<br />
G. Vrabie, Organizarea politico-etatică a României, Drept constituţional şi<br />
instituţii politice, vol.II, Ediţia a treia revăzută şi reîntregită, Ed. Cugetarea, Iaşi,<br />
1999.<br />
*** Comunicatul către ţară al Consiliului Frontului Salvării Naţionale<br />
nr.3/1989, publicat în Monitorul Oficial al României nr.1/22.12.1989.<br />
*** Comunicat din partea Consiliului Frontului Salvării Naţionale, publicat în<br />
Monitorul Oficial al României nr.4/27.12.1989.<br />
*** Constituţia României, republicată.<br />
*** Constituţia din 1991, publicată în Monitorul Oficial al României nr.233<br />
din 21 noiembrie 1991, aprobată prin referendum la data de 08/12/1991.<br />
*** Constituţia României din 1965, publicată în Buletinul Oficial al<br />
Republicii Socialiste România nr.1/21.08.1965.<br />
*** Constituţia României din 1952, publicată în Buletinul Oficial al Marii<br />
Adunări Naţionale a Republicii Populare Române nr.1/ 27.09.1952.<br />
*** Constituţia României din 1948, publicată în Monitorul Oficial, Partea I,<br />
nr.87bis/13.04.1948.<br />
*** Convenţia Europeană a drepturilor omului şi a protocoalelor adiţionale la<br />
această convenţie au fost ratificate de România prin Legea nr.30/1994, publicată în<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.135/31.05.1994, iar Protocolul nr.11 la<br />
Convenţie, încheiat la Strasbourg la 11 mai 1994, a fost ratificată de România prin<br />
Legea nr.79/1995, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I,<br />
nr.143/13.07.1995.
*** Decizia Curţii Constituţionale nr.1295/12.10.2009 privind sesizarea<br />
grupurile parlamentare ale Partidului Democrat-Liberal pentru constatarea<br />
neconstituţionalităţii moţiunii de cenzură cu titlul „11 împotriva României” iniţiată<br />
de 123 de deputaţi şi senatori ai grupurilor parlamentare ale PNL, UDMR şi<br />
PSD+PC, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.689 din 13<br />
octombrie 2009.<br />
*** Decizia Curţii Constituţionale nr.637/03.10.2006 referitoare la excepţia<br />
de neconstituţionalitate a dispoziţiilor art.14 alin.1 din Legea contenciosului<br />
administrativ nr.554/2004, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I,<br />
nr.914 din 09 noiembrie 2006.<br />
*** Decizia Curţii Constituţionale nr.472 din 22 aprilie 2008 referitoare la<br />
sesizarea de neconstituţionalitate a Legii pentru modificarea Legii nr.115/1999<br />
privind responsabilitatea ministerială, publicată în Monitorul Oficial al României,<br />
Partea I, nr.336/30.04.2008<br />
*** Decizia Curţii Constituţionale nr.53/28.01.2005 asupra cererilor de<br />
soluţionare a conflictului de natură constituţională dintre Preşedintele României şi<br />
Parlament, formulate de preşedintele Camerei Deputaţilor şi de preşedintele<br />
Senatului, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.144 din 17<br />
februarie 2005.<br />
*** Decizia Curţii Constituţionale nr.148/2003 privind constituţionalitatea<br />
propunerii legislative de revizuire a Constituţiei României, publicată în Monitorul<br />
Oficial al României, Partea I, nr.317/12.05.2003.<br />
*** Decret nr.1299/05.12.2008 privind convocarea Parlamentului Romaniei,<br />
ales la data de 30 noiembrie 2008.<br />
*** Decretul nr.31/1954 privitor la persoane fizice şi persoane juridice,<br />
publicat în Buletinul Oficial nr.8 din 30 ianuarie 1954.<br />
*** Decretul-lege nr.81/09.02.1990 privind Consiliul Provizoriu de Uniune<br />
Naţională, publicat în Monitorul Oficial al României nr.27/10.02.1990.<br />
*** Decretul-lege nr.82/1990 privind componenţa Consiliul Provizoriu de<br />
Uniune Naţională şi a biroului executiv al acestuia, precum şi comisiile de<br />
specialitate ale consiliului, publicat în Monitorul Oficial al României<br />
nr.28/14.02.1990.<br />
*** Decretul-lege nr.92/1990 pentru alegerea Parlamentului şi a Preşedintelui<br />
României, publicat în Monitorul Oficial nr.35/18.03.1990.<br />
*** Decretul-lege nr.8/1989 privind înregistrarea şi funcţionarea partidelor<br />
politice şi a organizaţiilor obşteşti în România publicat în Monitorul Oficial al<br />
României nr.9/31.12.1989.<br />
*** Legea nr.35/2008 pentru alegerea Camerei Deputaţilor şi a Senatului,<br />
publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.196/13.03.2008.<br />
*** Legea nr.33/2007 privind organizarea şi desfăşurarea alegerilor pentru<br />
Parlamentul European, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I,<br />
nr.28/16.01.2007.
*** Legea nr.303/2004 privind statutul judecătorilor şi procurorilor,<br />
republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.827 din 13.09.2005.<br />
*** Legea nr.304/2004 privind organizarea judiciară, republicată în Monitorul<br />
Oficial al României, Partea I, nr.827 din 13.09.2005.<br />
*** Legea nr.317/2004 privind Consiliul Superior al Magistraturii, republicată<br />
în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.827 din 13.09.2005.<br />
*** Legea nr.590/2003 privind tratatele, publicată în Monitorul Oficial al<br />
României, Partea I, nr.23/12.01.2004.<br />
*** Legea nr.370/2004 pentru alegerea Preşedintelui României , publicată în<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.887/29.09.2004.<br />
*** Legea nr.429/2003 de revizuire a Constituţiei României, care a fost<br />
aprobată prin referendumul naţional din 18-19 octombrie 2003, confirmat prin<br />
hotărârea Curţii Constituţionale nr.3 din 22 octombrie 2003 şi publicată în<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.669/22.09.2003.<br />
*** Legea sindicatelor nr.54/2003, publicată în Monitorul Oficial al<br />
României, Partea I, nr. 73/05.02.2003.<br />
*** Legea partidelor politice nr.14/2003, publicată în Monitorul Oficial al<br />
României, Partea I, nr.25/17.01.2003.<br />
*** Legea nr.90/2001 privind organizarea şi funcţionarea Guvernului<br />
României şi a ministerelor, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I,<br />
nr.164/02.04.2001.<br />
*** Legea nr.189/1999 privind exercitarea iniţiativei legislative de către<br />
cetăţeni, republicată în Monitorul Oficial al României nr.516/2004.<br />
*** Legea nr.115/1999 privind responsabilitatea ministerială, rerepublicată în<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.200/23.03.2007.<br />
*** Legea nr.80/1997 pentru ratificarea Convenţiei europene de extrădare,<br />
încheiată la Paris la 13 decembrie 1957, şi a protocoalelor sale adiţionale,<br />
încheiate la Strasbourg la 15 octombrie 1975 şi la 17 martie 1978, publicată în<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 89 din 14 mai 1997, modificată prin<br />
Legea nr.74/2005.<br />
*** Legea partidelor politice nr.27/1996, publicat în Monitorul Oficial al<br />
României, Partea I, nr.87/29.04.1996.<br />
*** Legea nr.47/1992 privind organizarea şi funcţionarea Curţii<br />
Constituţionale, republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I,<br />
nr.643/16.07.2004.<br />
*** Pactul internaţional cu privire la drepturile civile şi politice, ratificat de<br />
România prin Decretul nr. 212/31 octombrie 1974, publicat în „Buletinul Oficial<br />
al României“, Partea I, nr. 146 din 20 noiembrie 1974.<br />
*** Pactul internaţional cu privire la drepturile economice, sociale şi<br />
culturale, ratificat de România prin Decretul nr. 212/31 octombrie 1974, publicat<br />
în „Buletinul Oficial al României“, Partea I, nr. 146 din 20 noiembrie 1974.<br />
*** O.G. nr.27/2002 privind reglementarea activităţii de soluţionare a<br />
petiţiilor, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.84/01.02.2002, şi
a fost aprobată prin Legea nr.233/2002, publicată în Monitorul Oficial al<br />
României, Partea I, nr.296/30.04.2002.<br />
*** O.U.G. nr.95/2009 privind modificarea şi completarea Legii nr.370/2004<br />
pentru alegerea Preşedintelui României, publicată în Monitorul Oficial al<br />
României, Partea I, nr.608/03.09.2009.<br />
*** O.U.G. nr.20/2008 privind unele masuri pentru organizarea şi<br />
desfaşurarea alegerilor pentru autoritaţile administraţiei publice locale publicată în<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.177/07.03.2008.<br />
*** Regulamentul Senatului aprobat prin Hotărârea Senatului nr.28 din 24<br />
octombrie 2005, publicată în Monitorul Oficial al României nr. 948 din 25<br />
octombrie 2005 (primul Regulament al Senatului a fost aprobat prin Hotărârea<br />
nr.16/1993 şi şi-a încetat aplicabilitatea la data intrării în vigoare a noului<br />
regulament).<br />
*** Regulamentul Camerei Deputaţilor aprobat prin Hotărârea Camerei<br />
Deputaţilor nr.8 din 24 februarie 1994, publicată în Monitorul Oficial al României<br />
nr. 50 din 25 februarie 1994) şi a fost republicat în Monitorul Oficial al României<br />
nr. 35 din 16 ianuarie 2006.<br />
*** Regulamentul şedinţelor comune ale Camerei Deputaţilor si Senatului,<br />
aprobat prin Hotărârea Parlamentului României nr. 4 din 3 martie 1992, publicat în<br />
Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 34 din 4 martie 1992, a fost modificat<br />
şi completat prin Hotărârea Parlamentului nr. 13/1995, publicată în Monitorul<br />
Oficial, Partea 1, nr. 136 din 5 iulie 1995.<br />
*** Regulamentul de organizare şi funcţionare a Curţii Constituţionale<br />
aprobat prin Hotărârea nr.2 din 28 ianuarie 2005 a Plenului Curţii Constituţionale<br />
şi publicat în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.116/04 februarie 2005.
TEME LUCRĂRI/PROIECTE/REFERATE<br />
1. Constituţiile române.<br />
2. Constituţia României din 8 decembrie 1991.<br />
3. Procedura revizuirii Constituţiei României şi limitele revizuirii.<br />
4. Dobândirea şi pierderea cetăţeniei române.<br />
5. Tratatul internaţional, izvor al dreptului constituţional (raporturile între dreptul<br />
internaţional şi dreptul intern).<br />
6. Primele documente de drept constituţional care garantează drepturile omului.<br />
7. Protecţia internaţională a drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale omului.<br />
8. Rolul Organizaţiei Naţiunilor Unite în afirmarea şi dezvoltarea drepturilor<br />
omului.<br />
9. Principiile constituţionale aplicabile drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale<br />
cetăţenilor români.<br />
10. Avocatul Poporului.<br />
11. Structura şi organizarea internă a Parlamentului României.<br />
12. Funcţia legislativă a Parlamentului României.<br />
13. Controlul parlamentar.<br />
14. Actele Parlamentului României.<br />
15. Mandatul parlamentar.<br />
16. Protecţia constituţională a mandatului parlamentar.<br />
17. Atribuţiile Guvernului şi actele adoptate de acesta.<br />
18. Desemnarea şefului de stat şi durata mandatului.<br />
19. Răspunderea Preşedintelui României.<br />
20. Evoluţia controlului constituţionalităţii legilor în România.<br />
21. Actele supuse controlului de constituţionalitate şi procedura jurisdicţională.<br />
22. Practica Curţii Constituţionale.