podisul sucevei - studio termo - pluviometric.pdf - Editura EDU
podisul sucevei - studio termo - pluviometric.pdf - Editura EDU
podisul sucevei - studio termo - pluviometric.pdf - Editura EDU
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UNIVERSITATEA “AL. I. CUZA” IAŞI<br />
FACULTATEA DE GEOGRAFIE ŞI GEOLOGIE<br />
DEPARTAMENTUL DE GEOGRAFIE<br />
PODIŞUL SUCEVEI<br />
– STUDIU TERMO-<br />
PLUVIOMETRIC -<br />
- REZUMATUL TEZEI DE DOCTORAT -<br />
CONDUCĂTOR ŞTIINŢIFIC<br />
Prof. Univ. Dr. ELENA ERHAN<br />
- 2008 -<br />
1<br />
DOCTORAND<br />
BOGDAN NISTOR
UNIVERSITATEA „AL.I. CUZA” IAŞI<br />
RECTORATUL<br />
Domnului / Doamnei<br />
………………………………..………………………………..<br />
Vă facem cunoscut că în data de 17 ianuarie 2009, ora 10, în sala 629<br />
de la Facultatea de Geografie şi Geologie, Universităţii „Al.I.Cuza” Iaşi, Bd.<br />
Carol I, nr.20A, Iaşi va avea loc susţinerea publică a tezei de doctorat<br />
intitulată „PODIŞUL SUCEVEI - STUDIU TERMO-PLUVIOMETRIC”<br />
elaborată de domnul NISTOR M. BOGDAN, în vederea conferirii titlului<br />
ştiinţific de „doctor în geografie”.<br />
Comisia de doctorat are următoarea componenţă:<br />
Prof.univ.dr. Ovidiu Gabriel IANCU Preşedinte<br />
Universitatea „Al.I.Cuza” Iaşi<br />
Prof.univ.dr. Elena ERHAN Conducător ştiinţific<br />
Universitatea „Al.I.Cuza” Iaşi<br />
C.P.I dr. Octavia BOGDAN Referent ştiinţific<br />
Institutul de Geografie al Academiei Române Bucureşti<br />
C.P.I dr. Elena TEODOREANU Referent ştiinţific<br />
Institutul Naţional de Recuperare, Medicină Fizică şi Balneoclimatologie Bucureşti<br />
Prof.univ.dr. Liviu APOSTOL Referent ştiinţific<br />
Universitatea „Al.I.Cuza” Iaşi<br />
Vă transmitem rezumatul tezei şi vă invităm să participaţi la susţinerea<br />
publică a tezei de doctorat.<br />
Rector,<br />
Prof.univ.dr. Vasile IŞAN<br />
2
CUPRINS<br />
INTRODUCERE ..................................................................................................... 2<br />
PARTEA I-A ........................................................................................................... 6<br />
I.1. CADRUL NATURAL AL PODIŞULUI SUCEVEI .............................................................................6<br />
I.2. SCURT ISTORIC ASUPRA OBSERVAŢIILOR ŞI CERCETĂRILOR TERMO-PLUVIOMETRICE<br />
ÎN PODIŞUL SUCEVEI...................................................................................................................... 14<br />
I.3. METODE ŞI MIJLOACE DE CERCETARE.................................................................................. 23<br />
PARTEA A II-A. FACTORII CLIMATOGENI. INFLUENŢELE SCANDINAVO-<br />
BALTICE ÎN PODIŞUL SUCEVEI ŞI ÎN SPECIAL ÎN ZONA ORAŞULUI<br />
SUCEAVA ............................................................................................................ 31<br />
II.1. FACTORII FIZICO-GEOGRAFICI (SUPRAFAŢA SUBIACENTĂ ACTIVĂ)............................... 31<br />
II.2. FACTORII RADIATIVI .................................................................................................................. 39<br />
II.3. FACTORII DINAMICI.................................................................................................................... 55<br />
II.4. CONSIDERAŢII ASUPRA INFLUENŢELOR SCANDINAVO-BALTICE ÎN PODIŞUL SUCEVEI<br />
ŞI ÎN SPECIAL ÎN ZONA ORAŞULUI SUCEAVA............................................................................ 77<br />
PARTEA A III-A. TEMPERATURA AERULUI ÎN PODIŞUL SUCEVEI.<br />
CARACTERISTICI PRINCIPALE....................................................................... 109<br />
III.1. FACTORII CARE INFLUENŢEAZĂ VARIAŢIILE ÎN TIMP ŞI SPAŢIU ALE TEMPERATURII<br />
AERULUI.......................................................................................................................................... 109<br />
III.2. VARIAŢIILE ÎN TIMP ŞI SPAŢIU ALE TEMPERATURII SOLULUI ........................................ 115<br />
III.3. REGIMUL TERMIC AL AERULUI............................................................................................. 122<br />
III.4. FENOMENUL DE ÎNGHEŢ ÎN PODIŞUL SUCEVEI................................................................ 190<br />
III.5. VARIAŢIILE ÎN SPAŢIU ALE TEMPERATURII AERULUI....................................................... 196<br />
III.6. INVERSIUNILE TERMICE ........................................................................................................ 211<br />
PARTEA A IV-A. PRECIPITAŢIILE ATMOSFERICE ŞI FENOMENELE<br />
HIDROMETEOROLOGICE ................................................................................ 232<br />
IV.1. FACTORII GENETICI ŞI DE DISTRIBUŢIE ÎN TIMP ŞI SPAŢIU A PRECIPITAŢIILOR<br />
ATMOSFERICE ÎN PODIŞUL SUCEVEI........................................................................................ 232<br />
IV.2. REGIMUL DIURN AL PRECIPITAŢIILOR ATMOSFERICE.................................................... 236<br />
IV.3. REGIMUL ANUAL AL PRECIPITAŢIILOR ATMOSFERICE................................................... 241<br />
IV.4. REGIMUL ANOTIMPUAL, SEZONAL ŞI PE ANUL AGRICOL............................................... 245<br />
IV.5. VARIABILITATEA CANTITĂŢILOR DE PRECIPITAŢII........................................................... 263<br />
IV.6. ABUNDENŢA PRECIPITAŢIILOR. CANTITĂŢI MAXIME ÎN 24 DE ORE.............................. 273<br />
IV.7. PLOILE TORENŢIALE. INTENSITATE, DURATĂ, FRECVENŢĂ.......................................... 276<br />
IV.8. PERIOADELE SECETOASE ŞI PLOIOASE............................................................................ 299<br />
IV.9. NUMĂRUL DE ZILE CU PRECIPITAŢII ŞI REGIMUL LOR ................................................... 336<br />
IV.10. PRECIPITAŢIILE SUB FORMĂ DE NINSOARE ................................................................... 355<br />
IV.11. FENOMENELE HIDROMETEOROLOGICE.......................................................................... 370<br />
IMPORTANŢA CLIMEI PENTRU ECONOMIA PODIŞULUI SUCEVEI ............. 398<br />
CONCLUZII ........................................................................................................ 418<br />
BIBLIOGRAFIE SELECTIVĂ............................................................................. 425<br />
CUPRINS ........................................................................................................... 449<br />
4
INTRODUCERE<br />
„Podişul Sucevei – studiu <strong>termo</strong>-<strong>pluviometric</strong>” este o lucrare care<br />
vine să completeze informaţiile ştiinţifice de natură climatologică ce există<br />
deja pentru această subunitate geografică, închegându-le şi armonizându-le<br />
într-un demers cât mai complet şi unitar.<br />
Lucrarea de faţă îşi propune să arunce o lumină nouă asupra climei<br />
Podişului Sucevei, sub aspect termic şi <strong>pluviometric</strong>, cu toate că există un<br />
studiu complex de climatologie realizat în urmă cu cca. 30 de ani (Gh. Slavic<br />
– Podişul Sucevei. Studiu climatologic). Motivaţia acestui subiect constă în<br />
perioada de observaţie mai lungă (1886-2006 faţă de numai 1956-1975),<br />
omogenitatea datelor, prelucrarea electronică a datelor, sursele bibliografice<br />
mai numeroase.<br />
Am încercat să întregesc imaginea asupra complexităţii geografice şi<br />
climatice a acestei regiuni, care la prima vedere este o subunitate relativ<br />
simplă pentru a fi studiată, dar care ni se înfăţişează apoi, în toată<br />
complexitatea structurii şi funcţionalităţii ei.<br />
Analiza caracteristicilor multianuale şi secvenţiale ale atmosferei de<br />
deasupra acestui spaţiu, nu s-a putut desprinde de integrarea<br />
sociogeosistemică de ansamblu, neîncercându-se a se abstractiza un segment<br />
al geografiei ce „vorbeşte” mai mult prin aspectul valoric al datelor. Am<br />
încercat să stabilesc corelaţii între componentele geosistemului, să stabilesc<br />
logica legităţilor naturii şi strânsele interdependenţe din interiorul ei, precum<br />
şi, dintre aceasta şi societatea umană.<br />
Dacă factorii genetici ai climei sunt cei cu caracter mai general, pentru<br />
regiuni mai întinse, s-a încercat, pe cât posibil, particularizarea lor la aspectele<br />
strict locale ale Podişului Sucevei, aspecte întărite pe baza caracteristicilor<br />
cantitative şi calitative ale elementelor şi fenomenelor meteorologice ce se<br />
derulează şi se produc în timp şi spaţiu.<br />
5
Studiul <strong>termo</strong>-<strong>pluviometric</strong> al Podişului Sucevei este structurat pe patru<br />
părţi, în cele 450 pagini ale sale fiind cuprinse, pe lângă un bogat material<br />
analitic şi de comentariu, un număr de 215 figuri (schiţe de hărţi, grafice) şi<br />
191 tabele rezultate în urma prelucrării datelor din observaţiile meteorologice<br />
şi a consultării literaturii de specialitate din care am selectat cca. 300 titluri<br />
bibliografice.<br />
În prima parte este pusă în evidenţă individualitatea geografică a<br />
Podişului Sucevei. Tot aici este prezentată metodologia de cercetare şi un<br />
scurt istoric al observaţiilor meteorologice şi cercetărilor <strong>termo</strong>-<strong>pluviometric</strong>e<br />
asupra Podişului Sucevei.<br />
În partea a II-a se analizează factorii genetici ai climei în aria studiată,<br />
acordându-se o atenţie specială acelor formaţiuni barice care, prin intensitatea<br />
şi frecvenţa mare în zonă, creează specificitatea acestei arii, în comparaţie cu<br />
relieful major al zonelor limitrofe luate într-un context mai larg. Tot în<br />
această parte, s-au analizat influenţele scandinavo-baltice, pornind de la faptul<br />
că în România „… pe fondul climatului temperat-continental se remarcă mai<br />
multe influenţe şi anume (…) scandinavo-baltice în nord-estul ţării cu<br />
umezeală mare vara şi ierni geroase” („România – spaţiu, societate, mediu”,<br />
2005). Pentru intervalul 1996 – 2006, în Podişul Sucevei şi, îndeosebi, zona<br />
Suceava-Rădăuţi, ar exista influenţe scandinavo-baltice.<br />
Partea a III-a analizează, pe larg, regimul şi distribuţia spaţio-<br />
temporală a temperaturii aerului. Se scot în evidenţă particularităţile termice<br />
ale Podişului Sucevei, în comparaţie cu zonele învecinate.<br />
În partea a IV-a se analizează precipitaţiile atmosferice şi fenomenele<br />
hidrometeorologice din punct de vedere spaţio-temporal. S-a putut desprinde<br />
importanţa precipitaţiilor pentru întreg cadrul natural şi uman geografic al<br />
Podişului Sucevei.<br />
6
În final, s-a prezentat importanţa climei pentru economia Podişului<br />
Sucevei, elementele şi fenomenele climatice fiind privite, după caz, atât ca<br />
resurse cât şi ca riscuri climatic.<br />
În încheierea lucrării se prezintă concluziile generale asupra studiului<br />
<strong>termo</strong>-<strong>pluviometric</strong> al Podişului Sucevei.<br />
La întocmirea prezentei lucrări s-a utilizat fondul de date climatice<br />
existent din Buletinele meteorologice, Anuarele meteorologice şi din tabelele<br />
meteorologice existente în arhivele la cele 8 staţii meteorologice (Rădăuţi,<br />
Suceava, Fălticeni, Dolhasca, Cotnari, Paşcani, Strunga, Roman) şi 29 posturi<br />
<strong>pluviometric</strong>e din Podişul Sucevei care ţin de Centrul Meteorologic Regional<br />
Moldova.<br />
PARTEA A II-A. FACTORII CLIMATOGENI.<br />
INFLUENŢELE SCANDINAVO-BALTICE ÎN<br />
PODIŞUL SUCEVEI ŞI ÎN SPECIAL ÎN ZONA<br />
ORAŞULUI SUCEAVA<br />
Conform „România – spaţiu, societate, mediu” în România „… pe<br />
fondul climatului temperat-continental se remarcă mai multe influenţe şi<br />
anume (…) scandinavo-baltice în nord-estul ţării cu umezeală mare vara şi<br />
ierni geroase”.<br />
Pentru a studia aceste influenţe s-au folosit harţi sinoptice (site-ul<br />
www.wetterzentrale.de) referitoare la partea de nord-est a României şi date<br />
meteorologice înregistrate pe intervalul 1996 – 2006 la staţia Suceava (352 m<br />
altitudine).<br />
Anual, cele mai multe situaţii s-au înregistrat în anul 1996 – 23 cazuri<br />
(6,28% din totalul de zile ale anului respectiv), iar cele mai puţine situaţii în<br />
7
anul 2005 – 4 cazuri (1,10% din totalul de zile ale anului respectiv). În medie,<br />
în fiecare an s-au înregistrat cca. 10 zile cu astfel de situaţii sinoptice.<br />
Lunar, cele mai multe situaţii se înregistrează în luna mai – 15 cazuri<br />
(11,62% din totalul de cazuri ale perioadei analizate), iar cele mai puţine<br />
situaţii în luna iulie – 6 cazuri (4,65% din totalul de cazuri ale perioadei<br />
analizate). În medie, în fiecare lună s-au înregistrat cca. 8-10 zile cu astfel de<br />
situaţii sinoptice.<br />
Din punct de vedere <strong>pluviometric</strong>, din cele 129 de zile cu astfel de<br />
situaţii sinoptice, în 80 de zile au căzut precipitaţii mai mari de 0,1mm/zi. În<br />
45 de zile precipitaţiile au depăşit 1,0mm, în 20 de zile am avut peste 5,0mm<br />
precipitaţii, iar în 11 zile precipitaţiile au depăşit 10,0 mm. Din situaţiile<br />
găsite, maximele <strong>pluviometric</strong>e au fost de 64,4 mm/24h pe data de 23 august<br />
2001 şi 53,1 mm/24h pe data de 1 iulie 2006.<br />
Şi temperatura aerului prezintă variaţii în aceste situaţii sinoptice.<br />
Termic, se înregistrează valori mult mai scăzute în sezonul rece şi respectiv<br />
mai moderate în sezonul cald. Precipitaţiile atmosferice nu sunt afectate de<br />
aceste situaţii sinoptice decât foarte puţin şi foarte rar.<br />
Această parte a ţării, respectiv Podişul Sucevei, pe intervalul analizat<br />
(1996-2006), suferă de pe urma acestor situaţii sinoptice (cu o frecvenţă de<br />
3,2%), în urma cărora masele de aer, cu centrul axat pe Peninsula Scandinavă<br />
- Marea Baltică, au o deplasare spre sudul şi sud-estul Europei, sub forma<br />
unei circulaţii nord-vestice. Deci s-ar putea spune că în Podişul Sucevei, şi<br />
îndeosebi nordul Podişului Sucevei (zona Suceava –Rădăuţi), există influenţe<br />
scandinavo-baltice.<br />
8
PARTEA A III-A. TEMPERATURA AERULUI ÎN<br />
PODIŞUL SUCEVEI. CARACTERISTICI<br />
PRINCIPALE<br />
Repartiţia geografică a valorilor medii anuale ale temperaturii aerului<br />
este relativ ordonată cu tendinţe de uniformizare pe spaţii mari. Temperaturile<br />
cele mai ridicate de peste 8,4ºC, sunt specifice extremităţii sud-estice a<br />
podişului, iar cele mai coborâte, în jur de 7ºC, nord-vestului acestuia. Mediile<br />
anuale ale temperaturii aerului cresc de la vest la est (7,5ºC la Suceava, 7,6ºC<br />
la Dolhasca, 8,3ºC la Strunga) şi scad de la sud la nord (8,4ºC la Roman,<br />
8,1ºC la Paşcani, 8,0º la Fălticeni şi 7,1ºC la Rădăuţi) (tabel nr.1 şi figura<br />
nr.1-2). În regiunile vecine din vest (Carpaţii Orientali), temperatura medie<br />
anuală este cu cca. 2°-6°C mai mică (2,2°C la Rarău şi 6,4°C la Câmpulung<br />
Moldovenesc), iar în Subcarpaţii Moldovei – partea nordică - este mai ridicată<br />
cu 1°C faţă de zona nordică a Podişului Sucevei (8,2°C la Târgu Neamţ). În<br />
Câmpia Moldovei, temperatura medie anuală este mai mare cu cca. 0,5-1,0°C<br />
(8,4°C la Dorohoi şi 8,9°C la Botoşani).<br />
Statia<br />
meteo<br />
Tabel nr.1 – Temperaturile medii lunare şi anuale ale aerului la<br />
staţiile meteorologice din Podişul Sucevei şi împrejurimi (1886 - 2006)<br />
Altit.<br />
(m)<br />
Latit.<br />
(N)<br />
Long.<br />
(E)<br />
9<br />
luna<br />
I II III IV V VI VII VIII IX X XI XII<br />
RĂDĂUŢI 389 47º51' 25º55' -5,4 -4,0 1,0 7,5 13,4 16,6 18,2 17,3 13,0 7,7 2,1 -2,7 7,1<br />
SUCEAVA 352 47º38' 26º16' -4,8 -3,3 1,4 7,8 13,6 16,7 18,5 17,8 13,7 8,4 2,5 -2,4 7,5<br />
FĂLTICENI 348 47º28' 26º18' -4,2 -2,9 2,1 8,3 14,1 17,3 19,0 18,2 14,0 8,6 2,9 -1,7 8,0<br />
DOLHASCA 230 47º26' 26º36' -5,6 -4,9 1,4 8,8 14,5 17,4 18,9 18,3 14,1 8,4 2,5 -2,3 7,6<br />
COTNARI 289 47º21' 26º59' -3,3 -1,9 2,6 9,1 15,2 18,4 20,3 19,8 15,6 9,9 3,6 -0,9 9,0<br />
PAŞCANI 248 47º14' 26º43' -4,9 -3,2 2,1 8,8 14,7 17,8 19,6 18,7 14,2 8,7 2,7 -2,1 8,1<br />
STRUNGA 276 47º10' 26º59' -4,5 -2,8 2,1 8,7 14,9 18,1 19,9 19,2 14,8 9,1 2,9 -1,5 8,3<br />
ROMAN 216 46º56' 26º56' -4,6 -2,8 2,3 9,1 14,9 18,1 19,9 19,2 14,9 9,2 3,1 -1,9 8,4<br />
PODIŞUL SUCEVEI - media -4,5 -3,1 2,0 8,7 14,6 17,7 19,5 18,8 14,5 8,9 2,9 -1,8 8,1<br />
DOROHOI 197 47º58' 26º24' -4,3 -2,7 2,1 8,9 14,8 18,0 19,8 19,1 14,7 9,1 3,0 -1,8 8,4<br />
BOTOŞANI 170 47º45' 26º40' -3,7 -2,0 2,7 9,5 15,3 18,5 20,3 19,5 15,1 9,4 3,5 -1,1 8,9<br />
TG. NEAMŢ 384 47º14' 26º23' -3,6 -2,7 1,9 8,3 14,2 17,4 19,3 18,6 14,3 8,8 2,9 -1,5 8,2<br />
SECUIENI 206 46º50' 26º52' -4,8 -3,0 2,2 9,0 14,9 18,2 19,8 19,3 14,9 8,9 2,7 -1,9 8,3<br />
AN
Valorile medii anuale ale temperaturii aerului analizate pe perioada<br />
1961-2006 înregistrează o uşoară creştere cu circa 0,2°-0,3°C faţă de valorile<br />
analizate pe intervalul 1956-1975 în lucrarea Gh.Slavic – „Podişul Sucevei.<br />
Studiu climatologic”. Gh. Slavic arată că, temperatura aerului se<br />
caracterizează printr-o valoare medie anuală moderată (7,1°C la Rădăuţi,<br />
7,6°C la Suceava, 7,9°C la Fălticeni, 9,1°C la Cotnari şi 8,6°C la Roman).<br />
Diferenţele nord-vest — sud-est Podişului Sucevei sunt importante şi se<br />
explică prin ecartul latitudinal, prin ecartul altitudinal, dar şi prin influenţa<br />
climatică a ariilor limitrofe - partea vestică fiind situată lângă Carpaţii<br />
Orientali.<br />
Figura nr.1: Harta distribuţiei spaţiale a temperaturii medii anuale a aerului în Podişul<br />
Sucevei (1886-1955)<br />
Figura nr.2: Harta distribuţiei spaţiale a temperaturii medii anuale a aerului în Podişul<br />
Sucevei (1961 - 2006)<br />
10
Analiza reprezentărilor izopletare (figura nr.3) relevă producerea<br />
maximului termic după trecerea Soarelui la meridianul locului, maxim marcat<br />
de <strong>termo</strong>izopleta de 22ºC. Insula de căldură din miezul zilei şi din timpul verii<br />
este conturată foarte clar de <strong>termo</strong>izopleta de 20ºC. Pe măsura apropierii de<br />
miezul iernii şi de orele ce preced răsăritul Soarelui, temperaturile au un mers<br />
descendent, coborând sub 0ºC din decembrie până în martie chiar.<br />
Figura nr.3: Termoizopletele staţiilor meteorologice Rădăuţi, Suceava şi Roman<br />
(1961-2002)<br />
11
Mediile glisante pun în evidenţă o uşoară scădere până în anii 1974-<br />
1975 (mai accentuată în zona mai înaltă a podişului), o uşoară încălzire în anii<br />
1975-1976, urmată de o lungă perioadă cu abateri negative ale temperaturii<br />
medii anuale a aerului, până în anul 1992. Din anul 1993 începe o perioadă cu<br />
încălziri evidente cu o uşoară coborâre în anii 1996-1997. În ultimul deceniu<br />
s-au înregistrat două vârfuri (1994 şi 2000) fără precedent pentru perioada<br />
analizată.<br />
S-a constatat că anul cel mai călduros a fost 2000 când mediile anuale<br />
au depăşit 9,0ºC, ajungând până la 11,0ºC (Rădăuţi – 9,0ºC, Suceava – 9,5ºC,<br />
Fălticeni – 9,7ºC, Roman – 10,3ºC şi Cotnari – 11,0°C).<br />
Anul cel mai răcoros a fost 1980 când mediile anuale au coborât la<br />
5,9°la Rădăuţi, 6,2ºC la Suceava şi 7,2ºC la Roman, abaterile lor fiind<br />
negative. Aceste abateri au ajuns până la peste 1,4°C faţă de media<br />
plurianuală (1,4ºC la Rădăuţi, 1,5° la Roman şi 1,6°C la Suceava).<br />
Între evoluţia temperaturii aerului de la staţiile din podiş există<br />
asemănări evidente. Evoluţia de la un an la altul a mediilor termice pe arii<br />
extinse este o consecinţă a influenţei factorilor dinamici ce impun caracterul<br />
termic al anilor studiaţi şi în acelaşi timp marea variabilitate termică. Dacă<br />
sensul de evoluţie al mediilor termice anuale este comun pentru toate staţiile,<br />
de diferenţierile termice în plan teritorial se fac responsabile condiţiile<br />
poziţionale, geografice locale etc. În aproape toate situaţiile mediile termice<br />
anuale de la Rădăuţi sunt cele mai coborâte, temperatura aerului crescând<br />
treptat pe direcţia NV-SE, spre Suceava, Fălticeni şi Roman. Mediile termice<br />
anuale în Podişul Sucevei au coborât până la 5,7°C la Suceava în 1956 şi au<br />
urcat la 10,3°C la Roman în 2000.<br />
La toate staţiile din aria Podişului Sucevei tendinţa termică are sens<br />
pozitiv, subliniind o încălzire treptată a climatului acestei subunităţi<br />
geografice. Între liniile de tendinţă de la staţiile analizate există un paralelism<br />
12
aproape perfect, detaşându-se ca fiind cea mai caldă aria Romanului şi ca cea<br />
mai rece, cea a Depresiunii Rădăuţilor.<br />
Abaterile medii lunare faţă de temperatura medie plurianuală au fost<br />
mai mici în perioada caldă a anului, când circulaţia atmosferică este mai<br />
slabă. În perioada rece, când dinamica maselor de aer este mai activă,<br />
contribuind astfel mai mult la amestecul termic al maselor de aer, abaterile<br />
medii lunare sunt mai mari.<br />
În timpul iernilor, sensul de evoluţie al temperaturii aerului este identic<br />
la toate staţiile, cu creşteri şi descreşteri valorice repetate, succedate la<br />
intervale scurte de timp şi, cu o suprapunere sau cel puţin o apropiere a<br />
curbelor de temperatură, ce indică o omogenizare a repartiţiei temperaturii pe<br />
spaţii mai întinse sub efectul dinamicii atmosferice specifice acestui anotimp.<br />
Dacă în perioada considerată am identificat ierni foarte geroase (iarna 1953-<br />
1954 la Rădăuţi: -9,7°C) sau foarte călduroase (iarna 1989-1990 la Fălticeni:<br />
1,9°C), pe ansamblu tendinţa de evoluţie a temperaturii este una general<br />
pozitivă şi încadrată valoric între 1,2°C la Roman şi 1,6°C la Fălticeni.<br />
Deci, în cadrul semestrelor reci, iernile sunt cele care au suferit cea mai<br />
pronunţată încălzire dând acelaşi sens şi evoluţiei termice sezoanelor reci în<br />
care s-au încadrat (figura nr.4).<br />
4.0<br />
3.0<br />
2.0<br />
1.0<br />
0.0<br />
-1.0 1961 1965 1969 1973 1977 1981 1985 1989 1993 1997 2001 2005<br />
-2.0<br />
-3.0<br />
-4.0<br />
-5.0<br />
-6.0<br />
-7.0<br />
-8.0<br />
-9.0<br />
Cotnari: y = 0.0491x - 2.8325 Roman: y = 0.0353x - 3.42 Falticeni: y = 0.0474x - 3.5237<br />
Suceava: y = 0.0455x - 3.9677 Radauti: y = 0.0514x - 4.5557<br />
Radauti Suceava Falticeni Cotnari Roman<br />
Liniară (Cotnari) Liniară (Roman) Liniară (Falticeni) Liniară (Suceava) Liniară (Radauti)<br />
Figura nr.4: Evoluţia multianuală a temperaturii aerului din anotimpul de iarnă<br />
în Podişul Sucevei (1961-2006)<br />
13
Anotimpul de primăvară a prezentat pe parcursul intervalului 1961-<br />
2006 o evoluţie termică cu trend ascendent încadrat între 0,4°C la Roman şi<br />
1,4°C la Rădăuţi şi Suceava, pe fondul înregistrării unor valori termice<br />
concrete încadrate între pragurile de 4,4°C în 1980 la Rădăuţi şi 11,4°C în<br />
1983 la Roman.<br />
În spaţiul Podişului Sucevei şi primăverile se află într-un proces de<br />
încălzire, mai evident însă decât în cazul verilor sau al semestrelor calde.<br />
Percepţia generală a locuitorilor din această subunitate geografică este aceea<br />
de trecere foarte rapidă de la anotimpul de iarnă la cel de vară, o mare parte<br />
din zilele primăverii căpătând caracteristici termice specifice zilelor verii<br />
(figura nr.5).<br />
13.0<br />
12.0<br />
11.0<br />
10.0<br />
9.0<br />
8.0<br />
7.0<br />
6.0<br />
5.0<br />
4.0<br />
1961 1965 1969 1973 1977 1981 1985 1989 1993 1997 2001 2005<br />
Cotnari: y = 0.0349x + 8.3781 Roman: y = 0.0227x + 8.4919 Falticeni: y = 0.0185x + 7.9195<br />
Suceava: y = 0.0194x + 7.3482 Radauti: y = 0.0267x + 6.8553<br />
Radauti Suceava Falticeni Cotnari Roman<br />
Liniară (Cotnari) Liniară (Roman) Liniară (Falticeni) Liniară (Suceava) Liniară (Radauti)<br />
Figura nr.5: Evoluţia multianuală a temperaturii aerului din anotimpul de<br />
primăvară în Podişul Sucevei (1961-2006)<br />
De la un an la altul, temperaturile medii ale anotimpului de vară au un<br />
mers teritorial mult mai diferenţiat sub impulsul proceselor <strong>termo</strong>-convective<br />
locale care adeseori înregistrează intensităţi diferite pe spaţii restrânse şi<br />
apropiate. Ecartul de variaţie al temperaturilor din acest anotimp se<br />
încadrează între 20,9°C în 1963 la Roman şi 15,5°C în 1976 la Rădăuţi.<br />
Totuşi între sensul evoluţiei termice din acest anotimp de la staţiile<br />
analizate există o corelaţie clară, tendinţele generale de evoluţie indicând o<br />
încălzire încadrată între 0,1°C la Roman şi 0,8°C la Fălticeni. Tendinţa<br />
14
generală de evoluţie a temperaturii aerului în timpul verii este relativ<br />
staţionară la Roman, valorile termice concrete înregistrate la această staţie<br />
indicând totuşi un uşor trend termic pozitiv. La celelalte staţii, creşterea de<br />
temperatură din acest anotimp, este mai semnificativă decât cea din timpul<br />
semestrelor calde în care se încadrează.<br />
Asemănător cu semestrele calde, în perioada luată în calcul, remarcăm<br />
două sub-perioade cu evoluţii termice diferite şi anume intervalul 1961-1984<br />
în care temperaturile celui mai cald anotimp au înregistrat un recul şi<br />
intervalul 1984-2006 în care tendinţa termică este evident pozitivă (figura<br />
nr.6).<br />
22.0<br />
21.0<br />
20.0<br />
19.0<br />
18.0<br />
17.0<br />
16.0<br />
15.0<br />
1961 1965 1969 1973 1977 1981 1985 1989 1993 1997 2001 2005<br />
Cotnari: y = 0.0271x + 19.011 Roman: y = 0.025x + 18.606 Falticeni: y = 0.032x + 17.566<br />
Suceava: y = 0.029x + 17.078 Radauti: y = 0.0352x + 16.643<br />
Radauti Suceava Falticeni Cotnari Roman<br />
Liniară (Cotnari) Liniară (Roman) Liniară (Falticeni) Liniară (Suceava) Liniară (Radauti)<br />
Figura nr.6: Evoluţia multianuală a temperaturii aerului din anotimpul de vară în<br />
Podişul Sucevei (1961-2006)<br />
Cu toate că la staţiile din Podişul Sucevei în anotimpurile de iarnă,<br />
primăvară şi vară temperatura aerului este într-o creştere uşoară, în anotimpul<br />
de toamnă este într-o scădere generală ce se încadrează între 0,2°C la Suceava<br />
şi 1,1°C la Rădăuţi. În foarte mulţi ani fenomenele şi manifestările<br />
meteorologice specifice sezonului rece şi mai ales anotimpului de iarnă<br />
(îngheţuri, brume, căderi de ninsoare cu formarea stratului de zăpadă, viscole<br />
etc.), încep să se producă de timpuriu toamna, astfel că multe din zilele<br />
acestui anotimp capătă caracterul unor zile reci de iarnă. În Podişul Sucevei<br />
iarna se instalează uneori prea devreme, de la an la an remarcându-se unele<br />
15
toamne foarte calde (11,2°C la Roman în 1963) dar şi a unora foarte răcoroase<br />
(5,4°C în 1993 la Rădăuţi) (figura nr.7)..<br />
13.0<br />
12.0<br />
11.0<br />
10.0<br />
9.0<br />
8.0<br />
7.0<br />
6.0<br />
5.0<br />
1961 1965 1969 1973 1977 1981 1985 1989 1993 1997 2001 2005<br />
Cotnari: y = -0.0213x + 10.332 Roman: y = -0.0258x + 9.743 Falticeni: y = -0.0099x + 8.9367<br />
Suceava: y = -0.0074x + 8.5021 Radauti: y = -0.0095x + 7.9586<br />
Radauti Suceava Falticeni Cotnari Roman<br />
Liniară (Cotnari) Liniară (Roman) Liniară (Falticeni) Liniară (Suceava) Liniară (Radauti)<br />
Figura nr.7: Evoluţia multianuală a temperaturii aerului din anotimpul de toamnă în<br />
Podişul Sucevei (1961-2006)<br />
Pe parcursul semestrelor reci ale perioadei 1961-2006, cu toate că<br />
variaţiile termice au fost foarte importante, putem observa faptul că acestea se<br />
prezintă mult mai ordonat decât cele anuale sau cele din semestrul cald<br />
(figura nr.8).<br />
Curbele evoluţiei temperaturilor semestriale de la staţiile din Podişul<br />
Sucevei sunt toate apropiate între ele, suprapunându-se cel mai adesea, acesta<br />
fiind un indicator clar că în perioada rece a anului dinamica aerului este cea<br />
care influenţează mersul şi valorile temperaturii pe spaţii întinse, fără a<br />
minimaliza rolul factorilor radiativi, geografici etc., ce impun totuşi<br />
diferenţele valorice între staţii.<br />
La toate staţiile meteorologice din Podişul Sucevei, mersul evoluţiei<br />
termice pe termen lung este unul general ascendent, remarcându-se<br />
paralelisme evidente între evoluţia temperaturii de la Fălticeni şi Cotnari sau<br />
între Rădăuţi şi Suceava.<br />
Creşterea generală a temperaturii aerului, pentru perioada 1961-2006, s-<br />
a încadrat între 0,4ºC la Roman şi 1,4°C la Rădăuţi. Acest aspect este foarte<br />
interesant, întrucât ne relevă faptul că evoluţia termică cu tendinţe pozitive<br />
16
din aria Podişului Sucevei se datorează în primul rând creşterilor temperaturii<br />
aerului din timpul semestrelor reci, deci o încălzire treptată a acestora, dar cu<br />
o valoare mai mare decât în cazul semestrelor calde.<br />
6.0<br />
5.0<br />
4.0<br />
3.0<br />
2.0<br />
1.0<br />
0.0<br />
1961 1965 1969 1973 1977 1981 1985 1989 1993 1997 2001 2005<br />
-1.0<br />
-2.0<br />
-3.0<br />
Cotnari: y = 0.0247x + 1.3821<br />
Roman: y = 0.0122x + 0.9309<br />
Suceava: y = 0.0267x + 0.0732 Radauti: y = 0.0297x - 0.4594<br />
17<br />
Falticeni: y = 0.0254x + 0.5901<br />
Radauti Suceava Falticeni Cotnari Roman<br />
Liniară (Roman) Liniară (Cotnari) Liniară (Falticeni) Liniară (Suceava) Liniară (Radauti)<br />
Figura nr.8: Evoluţia multianuală a temperaturii aerului din semestrul rece în Podişul<br />
Sucevei (1961-2006)<br />
Şi în timpul semestrelor calde temperatura aerului înregistrează în<br />
spaţiul Podişului Sucevei un mers evolutiv ascendent, dar în valori reale mai<br />
reduse, înscrise între 0,6°C la Roman şi 0,9°C la Rădăuţi. Acest fapt este<br />
evidenţiat pe fondul unei variabilităţi mai mari înregistrate şi de depărtarea<br />
dintre curbele de temperatură de la staţiile considerate, dar şi de ecartul<br />
variaţiilor de temperatură încadrate între 12,8°C la Rădăuţi în 1980 şi 18,2°C<br />
în 1994 la Cotnari (figura nr.9).<br />
19.0<br />
18.0<br />
17.0<br />
16.0<br />
15.0<br />
14.0<br />
13.0<br />
12.0<br />
1961 1965 1969 1973 1977 1981 1985 1989 1993 1997 2001 2005<br />
Cotnari: y = 0.0206x + 16.067 Roman: y = 0.0152x + 15.808 Falticeni: y = 0.0189x + 14.868<br />
Suceava: y = 0.0177x + 14.399 Radauti: y = 0.0231x + 13.914<br />
Radauti Suceava Falticeni Cotnari Roman<br />
Liniară (Cotnari) Liniară (Roman) Liniară (Falticeni) Liniară (Suceava) Liniară (Radauti)<br />
Figura nr.9: Evoluţia multianuală a temperaturii aerului din semestrul cald în Podişul<br />
Sucevei (1961-2006)
Temperatura medie a lunii ianuarie în Podişul Sucevei are valori<br />
cuprinse între -5,2ºC la Rădăuţi şi -4,2ºC la Fălticeni, faţă de care se<br />
înregistrează modificări spaţiale introduse de altitudine şi de latitudine (figura<br />
nr.10).<br />
Figura nr.10: Harta distribuţiei spaţiale a temperaturii medii a aerului în luna<br />
ianuarie în Podişul Sucevei (1961-2006)<br />
După temperatura medie, luna iulie este cea mai caldă lună a anului, ca<br />
urmare a valorilor mari ale bilanţului radiativ din această perioadă a anului<br />
(figura nr.11).<br />
Figura nr.11: Harta distribuţiei spaţiale a temperaturii medii a aerului în luna iulie în<br />
Podişul Sucevei (1961-2006)<br />
18
Temperaturile maxime absolute lunare şi anuale s-au produs în Podişul<br />
Sucevei, atât în regim anticiclonic (mai ales cele din lunile semestrului cald),<br />
cât şi în regim ciclonic (mai ales cele ale lunilor din semestrul rece). Maxima<br />
absolută de temperatură din Podişul Sucevei de 38,8°C s-a înregistrat la<br />
Fălticeni în data de 20 iulie 1960.<br />
Temperaturile minime absolute lunare şi anuale s-au produs, în general,<br />
în regim anticiclonic. Minima absolută înregistrată vreodată în Podişul<br />
Sucevei a coborât la valoarea de –34,2°C şi s-a înregistrat în ziua de 28<br />
decembrie 1996 la Rădăuţi.<br />
Cele mai evidente inversiuni termice din Podişul Sucevei se întâlnesc<br />
în Valea Siretului şi în Depresiunea Rădăuţi, dar se mai întâlnesc şi în arealele<br />
înalte ale podişului (de ex. Podişul Fălticenilor).<br />
Pentru evidenţierea caracteristicilor inversiunilor termice s-au folosit<br />
date de la staţii meteorologice situate la diferite altitudini: Suceava-352m,<br />
Fălticeni-348m, Strunga-276m, Paşcani-248m, Dolhasca-230m, Roman-<br />
216m, Secuieni-206m. S-a avut în vedere diferenţele între temperaturile medii<br />
zilnice, temperaturile medii de la orele de observaţii climatice – 01, 07, 13,<br />
19, temperaturile maxime şi minime zilnice. Deşi perioadele variază de la o<br />
staţie la alta, şirurile de date sunt suficient de lungi, cu excepţia staţiei<br />
meteorologice Strunga, unde perioada anilor de observaţie nu depăşeşte 11<br />
ani, dar pe care am luat-o în considerare ca fiind singura staţie meteorologică<br />
situată pe versantul stâng al Văii Siretului. Analiza cuprinde şi diferenţe<br />
efectuate pentru o perioadă scurtă de observaţie (1998-2002) pe baza datelor<br />
înregistrate la staţiile Suceava şi Roman şi datele obţinute în urma cercetării<br />
personale în sectorul lacului de baraj Rogojeşti (25-30.08.2000) în partea<br />
nordică a sectorului analizat, acolo unde acoperirea cu staţii meteorologice<br />
este deficitară. Aici am instalat 3 puncte de observaţie meteorologică:<br />
Rogojeşti (280m) – pe imaşul din imediata apropiere a lacului hidroenergetic,<br />
19
Viţcani Deal (400m) – pe vârful Dealului Bour şi Viţcani Bază (340m) – la<br />
baza Dealului Bour.<br />
Gradienţii termici verticali de sens negativ indică prezenţă inversiunilor<br />
termice cu intensităţi diferite şi frecvenţe ce variază între cele cinci grupuri de<br />
puncte de observaţie climatică:<br />
a. între localitatea Rogojeşti şi punctul Viţcani Bază, aceştia deţin un<br />
procent de 100%, indicând favorabilitatea maximă de producere a<br />
inversiunilor termice;<br />
b. din numărul total de cazuri, între localitatea Roman şi punctul<br />
Viţcani Deal şi localitatea Rogojeşti şi punctul Viţcani Deal, gradienţii termici<br />
de sens negativ au deţinut un procent de 33% şi respectiv 28%, indicând<br />
producerea inversiunilor termice cu o frecvenţă mai redusă ;<br />
inversiunile termice cele mai puţine s–au produs între localităţile<br />
Suceava-Rogojeşti şi Roman-Suceava, în perioada studiată gradienţii termici<br />
negativi deţinând cel mai mic procentaj de 17% şi respectiv 11%.<br />
Analiza exclusivă a arealului Văii Siretului a pus în evidenţă o<br />
frecvenţă mare a inversiunilor termice, în majoritatea cazurilor fiind<br />
inversiuni relative, cu durate şi intensităţi reduse.<br />
Inversiunile termice sunt fenomene specifice Podişului Sucevei, cele<br />
absolute fiind caracteristice anotimpului de iarnă, iar cele relative anotimpului<br />
de toamnă. Intensitatea medie şi maximă a inversiunilor diferă după tipul lor,<br />
cele absolute deţinând valori maxime iarna, iar cele relative, toamna.<br />
Frecvenţa, durata şi intensitatea inversiunilor termice au o importanţă<br />
deosebită asupra poluării atmosferice din zonele intens industrializate. Zonele<br />
industriale din Podişul Sucevei vor simţi în mod direct o intensificare a<br />
fenomenului de impurificare în perioadele cu inversiuni, ca efect a faptului că<br />
frecvenţa crescută a acestora coincide ca timp cu perioadele de calm<br />
atmosferic ridicat.<br />
20
PARTEA A IV-A. PRECIPITAŢIILE<br />
ATMOSFERICE ŞI FENOMENELE<br />
HIDROMETEOROLOGICE<br />
Cantitatea medie de precipitaţii atmosferice este de 593,4 mm/an pentru<br />
Podişul Sucevei. Analizând comparativ cantităţile de precipitaţii căzute în<br />
Podişul Sucevei, observăm diferenţieri spaţiale însemnate: ca de exemplu,<br />
între 475 mm/an la Mihoveni şi 767 mm/an la Suceviţa (tabel nr.2, figura<br />
nr.12 - 13).<br />
Cantitatea medie anuală de precipitaţii analizată pe perioada 1886-2006<br />
înregistrează o scădere cu circa 20 mm faţă de valorile analizate pe intervalul<br />
1956-1975 în lucrarea Gh.Slavic – „Podişul Sucevei. Studiu climatologic”.<br />
Gh. Slavic spune că, cantitatea medie anuală de precipitaţii în Podişul Sucevei<br />
este de 610,7 mm şi sunt cuprinse între circa 500 mm la Paşcani şi Roman şi<br />
858,7 mm la Găineşti.<br />
Precipitaţiile atmosferice scad uşor de la vest la est, datorită descreşterii<br />
altitudinii reliefului pe această direcţie, pe de o parte, sau datorită frecvenţei<br />
mai mari a maselor de aer mai umede în partea vestică, mase de aer cu<br />
originea cel mai adesea atlantică, care spre est se aridizează uşor făcând mica<br />
diferenţă <strong>pluviometric</strong>ă est-vest.<br />
La aceste cauze se adaugă şi deschiderea reliefului spre est, sud-est<br />
făcând posibilă pătrunderea masele de aer continentale, care vin cel mai<br />
adesea uscate sau încărcate cu cantităţi mici de precipitaţii. Mai observăm că<br />
zonele cu altitudini mai mari ale reliefului beneficiază de un aport mai mare<br />
de precipitaţii.<br />
Datorită acestor cauze separăm punctele cu cantităţi mari cu precipitaţii<br />
(Suceviţa – 767mm) şi punctele cu cantităţi mici de precipitaţii (Mihoveni –<br />
475mm).<br />
21
Figura nr. 12: Distribuţia spaţială a precipitaţiilor atmosferice anuale în Podişul<br />
Sucevei (1886 – 1955)<br />
Figura nr.13: Distribuţia spaţială a precipitaţiilor atmosferice anuale în Podişul Sucevei<br />
(1886 – 2006)<br />
Tabel nr.2: Precipitaţii medii lunare şi anuale la staţiile meteorologice din Podişul<br />
Sucevei şi împrejurimi (1886-2006)<br />
STATIA<br />
Latit. Long. Altit.<br />
LUNA<br />
(N) (E)<br />
(m)<br />
I II III IV V VI VII VIII IX X XI XII<br />
Rădăuţi 47º51' 25º55' 389 26,7 25,1 27,9 46,2 68,2 83,8 86,3 76,9 44,4 32,0 33,4 25,8 576,8<br />
Suceava 47º38' 26º16' 352 24,7 24,0 26,9 43,3 71,3 87,5 85,1 65,5 43,1 35,1 31,5 24,3 562,3<br />
Fălticeni 47º28' 26º18' 348 27,7 24,9 31,9 53,3 82,3 94,9 75,2 73,6 39,7 33,8 33,6 29,6 600,6<br />
Cotnari 47º21' 26º59' 289 28,4 24,4 26,2 45,4 56,9 78,9 63,3 58,5 33,7 28,9 33,0 28,5 506,0<br />
Paşcani 47º14' 26º43' 230 27,8 15,8 21,5 26,9 67,7 82,7 106,0 68,4 40,7 35,0 26,3 17,5 536,3<br />
Roman 46º56’ 26º56’ 216 24,0 19,4 24,0 42,6 64,2 78,5 77,0 61,1 40,7 33,8 33,6 26,0 524,9<br />
Dorohoi* 47º58' 26º24' 240 27,3 23,1 26,4 44,0 58,4 74,8 64,8 57,2 34,7 29,4 36,1 25,6 501,8<br />
Botoşani* 47º45' 26º40' 161 32,4 26,0 30,1 41,1 64,7 80,1 70,8 57,2 31,0 29,9 35,7 28,9 527,9<br />
G. Humor* 47º34' 25º54' 490 33,7 31,8 27,3 57,9 50,8 86,0 103,5 84,8 65,4 35,3 32,8 32,7 642,0<br />
Tg.Neamţ* 47º13’ 26º23’ 388 24,1 21,6 28,6 56,6 88,8 104,1 97,6 79,7 55,4 39,3 33,2 25,1 480,9<br />
* - staţii meteorologice din afara Podişului Sucevei<br />
22<br />
An
Cantităţile zilnice de precipitaţii, înregistrate într-un interval de timp de<br />
24 ore, ne oferă o şi mai mare variabilitate în timp (tabel nr.3-4). Din analiza<br />
valorilor zilnice, se remarcă valorile maxime în lunile mai-iulie, datorită<br />
convecţiei termice, când cantitatea mare de apă este generată de ploile<br />
torenţiale, când pot atinge sau depăşi valoarea medie lunară (de exemplu la<br />
Roman pe data de 29 iulie 1991 au căzut 95,6mm precipitaţii sau la Voitinel<br />
pe data de 7 septembrie 1971 au căzut 97,9mm precipitaţii).<br />
Tabel nr.3: Cantităţile maxime de precipitaţii căzute în 24 ore la staţiile meteorologice<br />
din Podişul Sucevei (1964-2004)<br />
Staţia Cantitatea în 24 h (mm) Data<br />
Cotnari* 83,6 25 august 1977<br />
Dolhasca 85,0 6 septembrie 1989<br />
Fălticeni 86,5 7 august 1972<br />
Paşcani 62,8 6 septembrie 1989<br />
Rădăuţi* 77,3 28 iunie 1978<br />
Roman* 95,6 29 iulie 1991<br />
Secuieni 89,0 29 iulie 1991<br />
Strunga 113,7 28 august 1977<br />
Suceava* 85,8 18 iulie 1967<br />
* - date pe perioada 1961 -2006<br />
Tabel nr.4: Cantităţile maxime de precipitaţii căzute în 24 ore la posturile <strong>pluviometric</strong>e<br />
din Podişul Sucevei (1964-2004)<br />
Staţia Cantitatea în 24 h (mm) Data<br />
Adâncata 40,8 6 iunie 1994<br />
Cacica 68,6 28 iulie 1991<br />
Costâna 46,9 26 iunie 1995<br />
Dolhasca 85,0 6 septembrie 1989<br />
Dragomirna 63,0 28 iulie 1991<br />
Fălticeni 86,5 7 august 1972<br />
Fântânele 54,3 4 iulie 1991<br />
Horodnicu de Jos 56,5 24 mai 1995<br />
Horodnicu de Sus 32,5 27 august 1994<br />
Liteni 69,2 29 iulie 1991<br />
Mihoveni 38,0 23 mai 1995<br />
Milişăuţi 38,8 8 septembrie 1996<br />
Părhăuţi 44,5 21 iunie 1991<br />
Putna 67,1 3 iulie 1991<br />
Salcea 54,4 22 iunie 1991<br />
Solca 72,0 22 iunie 1979<br />
Şerbăuţi 71,0 3 august 1991<br />
Ţibeni 80,4 26 aprilie 1995<br />
Vereşti 52,3 4 iulie 1991<br />
Vicovu de Jos 85,9 3 iulie 1991<br />
Voitinel 97,9 7 septembrie 1971<br />
23
STUDIU DE CAZ: PRECIPITAŢIILE DIN SEARA ZILEI DE<br />
30 IUNIE 2006 CĂZUTE LA ARBORE, CAUZE ŞI<br />
CONSECINŢE<br />
Bazinul hidrografic Saca - Clit este aşezat la contactul dintre Obcina<br />
Mare şi Podişul piemontan Marginea – Ciungi. Aproximativ 50% din<br />
suprafaţa bazinului este poziţionată în zona montană, fiind acoperită în cea<br />
mai mare proporţie cu păduri. Cealaltă parte a acestuia aparţine podişului,<br />
terenurile aferente având ca principală destinaţie culturile agricole.<br />
Răspunzătoare de inundaţiile de la Arbore sunt cauze de natură<br />
geomorfologică, hidrografică, antropică etc.<br />
Trăsături geomorfologice. Între acestea identificăm:<br />
- caracteristicile morfometrice şi morfologice net diferenţiate ale<br />
jumătăţilor vestică şi estică ale bazinului şi mai ales schimbarea de pantă la<br />
contactul dintre acestea;<br />
- caracterul depresionar al albiei majore între Clit şi Arbore care în<br />
timpul unor precipitaţii abundente se transformă într-un adevărat lac;<br />
- îngustarea pronunţată a albiei majore spre aval, spre confluenţa cu<br />
pârâul Solca, care permite cu greu evacuarea volumului de apă acumulat în<br />
aria depresionară anterior amintită şi determină creşteri accentuate ale<br />
nivelurilor la viituri.<br />
Condiţiile hidrografice,mai reprezentative sunt date de:<br />
- suprafaţa redusă (≈ 38,5km 2 ), forma alungită a bazinului, tipul de<br />
alimentare pluvio-nival care concură la creşterile frecvente ale nivelurilor şi<br />
debitelor, soldate deseori cu viituri şi inundaţii.<br />
Cauze antropice. Pentru bazinul hidrografic Saca - Clit putem distinge:<br />
- amplasarea necorespunzătoare a gospodăriilor populaţiei în imediata<br />
vecinătate a albiei minore: pe maluri, în albia majoră inundabilă, pe terasele<br />
inferioare inundabile;<br />
24
- infrastructura necorespunzătoare a aşezărilor în cauză (podurile<br />
subdimensionate, colmatarea traseelor naturale de evacuare a apelor pluviale,<br />
lipsa, subdimensionarea sau colmatarea şanţurilor de evacuare a apelor care<br />
nu sunt betonate, lipsa unor canale <strong>pluviometric</strong>e colectoare care să protejeze<br />
localităţile în zona de contact dintre albiile majore şi versanţi etc.);<br />
- exploatarea necorespunzătoare a fondului forestier care conduce atât la<br />
diminuarea suprafeţelor silvice cu reducerea rolului lor protector, cât şi la<br />
blocarea cu deşeuri lemnoase a traseelor de scurgere şi evacuare a apelor.<br />
Punctual, prin analiza imaginilor radarului Doppler, evenimentele ce au<br />
avut loc în arealul comunei Arbore pot fi derulate pe trei etape:<br />
1. h 20 00 - momentul când cele două sisteme multicelulare din NV şi SV<br />
judeţului Suceava s-au unit astfel încât zona de munte a fost acoperită de 7<br />
furtuni ce au dat cantităţi mari de precipitaţii în amonte de Arbore.<br />
2. h 20 50 - când în zona Solca s-a format un alt sistem multicelular, cu un<br />
maxim de activitate pe Solca la 21 08 ; continuă ploile torenţiale la Solca,<br />
Cacica, astfel încât s-au înregistrat: la Solca 82 l/m 2 , Vicovu de Jos 63 l/m 2 ,<br />
Cacica 60 l/m 2 , C. Moldovenesc 35,4 l/m 2 .<br />
3. Între (21 20 -22 21 ) sistemul multicelular din zona Arbore a atins<br />
activitate maximă.<br />
Pagubele totale din comuna Arbore au fost evaluate la 84,22 mld. de lei<br />
vechi, constând în 27 de locuinţe şi 34 de anexe gospodăreşti complet<br />
distruse, alte 24 de case şi 17 anexe parţial avariate (166 de gospodării<br />
afectate în total). Cele mai grave consecinţe ale nefericitului episod „Arbore<br />
2006” rămân cele 12 victime umane (11 din comuna Arbore şi una din<br />
Cacica).<br />
STUDIU DE CAZ: PRECIPITAŢIILE DIN MUNICIPIUL<br />
SUCEAVA ŞI DIN PODIŞUL SUCEVEI (2005 ŞI 2008)<br />
Pentru municipiul Suceava avem două exemple recente semnificative:<br />
25
1. 18 – 19 august 2005. Cantităţile de precipitaţii în 24 de ore au depăşit<br />
100 mm (106,9 mm înregistrată pe 18 august între orele 14 00 – 24 00 şi pe 19<br />
august 2005 între orele 0 00 şi 14 00 ).<br />
2. 24 – 25 iulie 2008. La Suceava s-au înregistrat cele mai mari cantităţi<br />
de precipitaţii în 24 de ore. Au căzut 130,7 mm în 18 ore (de pe 24 iulie ora<br />
12 00 până pe 25 iulie ora 8 00 ), iar între orele 20 00 şi 02 00 au căzut 72,8 l/m 2 .<br />
Intensitatea maximă a acestor ploi torenţiale a avut loc la ora 23 20 când s-au<br />
înregistrat 26,3 mm.<br />
Fenomenele de secetă şi inundaţii sunt direct legate mai ales de abaterea<br />
pozitivă sau negativă a cantităţilor de precipitaţiilor înregistrate, dar şi de<br />
regimul <strong>pluviometric</strong>, în strânsă legătură cu celelalte elemente climatice.<br />
Seceta este un fenomen totuşi rar în Podişul Sucevei, gradul de<br />
continentalism mai redus este demonstrat şi de manifestarea mai redusă a<br />
unor fenomene meteorologice extreme (canicula, seceta, grindina, viscolul,<br />
vijelia, îngheţul). Aceste aspecte pot fi puse şi sub influenţele scandinavo-<br />
baltice care caracterizează Podişul Sucevei.<br />
Din reprezentările grafice de tipul climatogramelor Walter-Lieth de la<br />
staţiile Rădăuţi, Suceava, Fălticeni, Cotnari şi Roman pe intervalul 1886-<br />
2006, reiese că perioadele umede sunt dominante. Pentru partea sudică şi sud-<br />
estică (staţiile Roman şi mai ales Cotnari), la sfârşitul lunii august, septembrie<br />
şi începutul lunii octombrie se produc şi perioade de uscăciune.<br />
26
Figura nr.14: Climatogramele Walter-Lieth la staţiile meteorologice din Podişul<br />
Sucevei pentru perioada 1886-2006<br />
27
Climatogramele Walter-Lieth din Podişul Sucevei după valorile medii<br />
multianuale pe perioada 1886-2006 ne redau faptul că fenomenele de secetă şi<br />
uscăciune nu sunt pronunţate (figura nr.14).<br />
Dacă luăm în analiză ultimii 20 ani, pe grupe de 10 ani, situaţia este<br />
aceeaşi, adică avem perioade umede iar fenomenele de secetă şi uscăciune nu<br />
sunt pronunţate şi apar doar izolat, având durate relativ scurte la Cotnari (în<br />
mai pentru intervalul 1997-2006 sau în octombrie pentru 1987-1996). Totuşi,<br />
în decursul ultimilor 20 de ani, apar şi situaţii deosebite în care întâlnim şi<br />
perioade de secetă şi de uscăciune pronunţate. Aceste situaţii apar în anii<br />
1990, 1994 şi 2000. Foarte interesantă este situaţia din anul 2000, în care<br />
perioadele cu secetă şi uscăciune încadrează o perioadă foarte umedă, în care<br />
precipitaţiile lunare depăşesc 100 mm, ajungând chiar la 150 mm/lună (la<br />
Rădăuţi). Aceste situaţii ridică multe probleme activităţii agricole, mai ales<br />
prin durata şi intensitatea lor.<br />
Din analiza climatogramelor Walter-Lieth, putem spune că fenomenul<br />
de secetă şi uscăciune este un fenomen izolat, fiind prezent doar în anumite<br />
situaţii sinoptice. Deci, Podişul Sucevei prezintă un climat mai umed faţă de<br />
zonele învecinate din est şi sud-est (Câmpia Moldovei şi Podişul Central<br />
Moldovenesc).<br />
Riscurile climatice legate de ninsoare şi stratul de zăpadă apar<br />
atunci când ninsorile sunt abundente, adică în intervale de timp relativ scurte,<br />
cantitatea de apă înregistrată din ninsorile căzute este destul de mare (peste<br />
10-15mm în 24 ore). Ninsorile creează mari neajunsuri în transporturi, mai<br />
ales pentru cele rutiere, contribuind, printre altele, şi la diminuarea accentuată<br />
a vizibilităţii. Acestea formează un strat gros de zăpadă, care la rândul lor,<br />
creează probleme în special în desfăşurarea normală a transporturilor rutiere.<br />
Stratul de zăpadă, poate crea mari dificultăţi transporturilor rutiere, în special<br />
în primele ore de după căderea ninsorii şi mai ales pe drumurile în pantă, care<br />
prezintă curbe, intens circulate. Astfel de sectoare, unde se produc frecvent<br />
28
derapări ale autovehiculelor de mare tonaj, urmate de blocarea traficului, se<br />
întâlnesc în toate treptele de relief, deşi frecvenţa lor este mai mare în zonele<br />
înalte.<br />
Numărul zilelor cu strat consistent de zăpadă (peste 10cm de exemplu)<br />
este însă mult mai redus, depinzând de multipli factori, printre care altitudinea<br />
şi forma reliefului, cantităţile de precipitaţii totale, regimul termic din sezonul<br />
rece etc.<br />
De asemenea, zăpada abundentă reprezintă un risc potenţial pentru<br />
apariţia inundaţiilor de primăvară, având în vedere posibilitatea topirii sale<br />
bruşte în cazul unei încălziri masive a vremii, riscul crescând deoarece solul<br />
este saturat cu apă încă din perioada premergătoare formării stratului<br />
respectiv. Cele mai afectate de riscul căderilor masive de zăpadă sunt ariile<br />
intravilane ale localităţilor urbane şi rurale.<br />
Riscurile climatice asociate fenomenului de ceaţă<br />
Ceaţa persistentă afectează mai ales transporturile rutiere şi aeriene.<br />
Activitatea de pe aeroportul Salcea poate fi închisă traficului aerian zile în şir<br />
din cauza scăderii vizibilităţii sub limitele specifice admise (de ex. 24-28<br />
decembrie 2007 şi 16-17 ianuarie 2008). Ceaţa persistentă perturbă serios şi<br />
transporturile rutiere, având în vedere faptul că sectoare extinse ale celor mai<br />
importante şosele urmează cursuri de văi (Siret, Suceava, Moldova) sau<br />
străbat zone depresionare (Rădăuţi) favorabile apariţiei ceţii persistente. Ca<br />
urmare, din cauza reducerii vizibilităţii şi pe fondul vitezelor mari de<br />
circulaţie, într-un trafic foarte intens se pot produce ciocniri în lanţ, care, de<br />
obicei, se soldează cu victime şi mari pagube materiale.<br />
Trebuie menţionat şi faptul că, în condiţii de inversiune termică<br />
asociată cu ceaţa persistentă, organismul uman se confruntă cu o stare de<br />
disconfort sau, mai mult decât atât, pot să apară îmbolnăviri datorită<br />
temperaturilor foarte scăzute şi umezelii ridicate a aerului.<br />
Riscul asociat ceţii urbane, respectiv smogul, este considerabil în<br />
29
sectorul de albie majoră al Sucevei, afectând în special cartierul Burdujeni<br />
situat în imediata apropiere a platformei industriale a municipiului Suceava.<br />
Bruma şi îngheţul devin fenomene climatice de risc când apar cu 1-3<br />
săptămâni mai devreme toamna şi mai târziu primăvara comparativ cu datele<br />
medii. Efectul este mare când cele două fenomene surprind plantele sau<br />
culturile agricole în stadiu de vegetaţie (înaintea încheierii ciclului fenologic,<br />
toamna sau după reluarea acestuia, primăvara, când plantele abia au răsărit).<br />
Podişul Sucevei are o vulnerabilitate mare în raport cu îngheţurile şi<br />
brumele foarte timpurii (încă de la începutul lunii septembrie – Budui, 2001)<br />
şi târzii (până la jumătatea lunii mai) mai ales din cauza profilului său<br />
economic dominat de sectorul agricol.<br />
Riscurile asociate poleiului se referă, în principal, la reducerea<br />
drastică a coeficientului de frecare cu suprafaţa stratului de gheaţă. Acest<br />
lucru provoacă grave accidente de circulaţie, iar pietonii, în special persoanele<br />
în vârstă, pot suferi fracturi şi alte traumatisme grave, unele cu urmări pentru<br />
tot restul vieţii. Ca exemplu de situaţie cu depunere de polei observată la scara<br />
întregii ţări (deci şi pentru Podişul Sucevei), menţionam ziua de 4 decembrie<br />
1998.<br />
Ariile cu potenţial de risc cel mai ridicat din Podişul Sucevei în ceea ce<br />
priveşte poleiul sunt aşezările umane intens circulate, drumurile europene (de<br />
ex. E 85 Siret – Suceava - Fălticeni – Roman, E 58 Suceava – Gura<br />
Humorului), naţionale (DN 17A Siret – Rădăuţi, DN 29 Suceava – Botoşani,<br />
DN 29A Suceava – Dorohoi, DN 29 C Siret – Botoşani, DN 28A Moţca –<br />
Paşcani etc.) şi pista aeroportului Salcea.<br />
Riscul reprezentat de depunerile de chiciură depinde de greutatea<br />
depunerii (condiţionată, la rândul ei, de dimensiunea acesteia), asociată cu<br />
durata fenomenului. Observaţiile meteorologice arată că, frecvent, depunerile<br />
de chiciură pot atinge grosimi de 10-20 cm, ceea ce înseamnă o greutate de 2-<br />
30
4 kg pe metru liniar de conducător. Durata maximă ajunge la circa 40 de ore<br />
în Podişul Sucevei.<br />
Riscul climatic este mai mare în zonele pomicole (Fălticeni), viticole<br />
(Cotnari), în lungul reţelei de înaltă tensiune (porţiunea de linie de înaltă<br />
tensiune de 220 kV ce leagă municipiul Suceava de municipiul Iaşi şi<br />
porţiunea de linie de înaltă tensiune de 400 kV ce leagă municipiul Suceava<br />
de municipiul Bacău), al firelor telefonice, stâlpurilor de susţinere a acestor<br />
fire (cum s-a întâmplat în anii 1961 şi 1971) etc.<br />
În sectorul văilor râurilor Siret, Suceava şi Moldova, chiciura se<br />
produce mai frecvent şi are intensităţi mai mari, datorită umidităţii mai<br />
ridicate, persistenţei mai mult timp a ceţurilor şi inversiunilor termice.<br />
Factorii de risc asociaţi viscolului sunt multipli. În primul rând, este<br />
vorba despre vântul puternic, care determină troienirea zăpezii în dreptul unor<br />
obstacole. În al doilea rând, trebuie menţionată scăderea semnificativă a<br />
temperaturii aerului, care poate fi privită din două puncte de vedere: aerul<br />
foarte rece care se instalează în condiţiile existenţei unui regim anticiclonic<br />
continental de iarnă, la care trebuie adăugată răcirea suplimentară datorată<br />
vitezei mari a vântului, care impune ca temperatura echivalentă să fie scăzută.<br />
În al treilea, dar nu în ultimul rând, trebuie amintite şi depunerile<br />
groase de gheaţă.<br />
Riscurile climatice asociate grindinii<br />
În Podişul Sucevei, ca de altfel în întreaga ţară, grindina este specifică<br />
sezonului cald. Greloanele de grindină produc pagube foarte mari culturilor<br />
agricole, de multe ori acestea fiind iremediabil compromise. Grindina are şi<br />
alte consecinţe negative spargerea suprafeţelor de geamuri, a ţiglelor,<br />
deteriorarea obiectelor metalice mai puţin rezistente (caroseriile de<br />
automobile). Grindina poate produce şi victime umane, decesul survenind din<br />
cauza rănilor provocate de greloanele de gheaţă.<br />
31
IMPORTANŢA CLIMEI PENTRU ECONOMIA<br />
PODIŞULUI SUCEVEI<br />
Importanţa climatului unei regiuni pentru mediul geografic al acesteia,<br />
pentru viaţa omului şi activităţile economice ce sunt desfăşurate în acel spaţiu,<br />
este foarte mare. Pe ansamblul său, clima Podişului Sucevei prezintă trăsături<br />
cu predominanţă de favorabilitate, dar pe acest fond, se manifestă frecvent şi<br />
excese climatice, excese ce diminuează potenţialul climatic relativ ridicat al<br />
acestei subunităţi a Podişului Moldovei. Uneori, însă, manifestările<br />
elementelor şi fenomenelor climatice sunt destul de imprevizibile, creând<br />
reale dificultăţi oamenilor şi prejudicii economiei.<br />
Cunoscând particularităţile climatice de pe teritoriul Podişului Sucevei,<br />
apreciem că alături de numeroasele ei neajunsuri, cum ar fi, de exemplu, sub<br />
forma ploilor torenţiale, soldate adesea cu mari inundaţii, cu eroziunea şi<br />
spălarea solurilor sau a perioadelor de uscăciune, de secete îndelungate,<br />
viscole puternice, furtuni însoţite de grindină, brume şi îngheţ la sol târzii de<br />
primăvară ori timpurii de toamnă, inversiuni de temperatură, depuneri de<br />
polei, cu toate implicaţiile care decurg şi se răsfrâng asupra economiei şi stării<br />
sociale a populaţiei, clima Podişului Sucevei are şi o seamă de trăsături<br />
pozitive care ţin de energia radiantă, energia termică, energia eoliană,<br />
precipitaţiile atmosferice ori de unele fenomene hidrometeorologice.<br />
Temperatura aerului este elementul de care nu putem face abstracţie<br />
nici într-o zi din an, evoluţia ei diurnă, de la o zi la alta, de la o lună la alta, de<br />
la un anotimp la altul, influenţându-ne viaţa.<br />
Resursele termice, ce pot fi valorificate în agricultură, construcţii,<br />
urbanistică, balneologie, de exemplu, sunt sub forma mediilor termice lunare<br />
şi anuale pozitive, a numărului de zile de vară şi tropicale (care constituie o<br />
premisă favorabilă pentru dezvoltarea şi maturizarea plantelor de cultură,<br />
unele dintre ele chiar pretenţioase faţă de condiţiile de temperatură cum ar fi:<br />
32
porumbul, floarea soarelui, viţa de vie, tomatele, fasolea, castraveţii), a<br />
numărului de zile fără îngheţ sau a sumelor de temperaturi medii diurne care<br />
sunt egale sau depăşesc anumite limite cum ar fi: ≥0°C, ≥5°C, ≥10°C şi<br />
≥15°C.<br />
Temperaturile foarte reduse din cursul sezonului rece, determină<br />
necesitatea de a trece la o vestimentaţie adaptată frigului şi la consumul unor<br />
însemnate cantităţi de combustibili destinat încălzirii locuinţelor individuale şi<br />
a diverselor instituţii, clădiri cu destinaţie publică, spaţii comerciale etc. În<br />
sezonul rece, temperaturile scăzute pot fi asociate cu ceţuri persistente sau cu<br />
intensificări ale vântului însoţite de viscol, generând astfel, un disconfort<br />
termic accentuat, organismul uman pierzând rapid din rezerva de căldură<br />
proprie. Organismul uman suportă foarte greu combinaţia dintre temperaturile<br />
scăzute şi vânturile cu viteze ridicate. Dacă în atmosferă persistă şi ceaţa,<br />
senzaţia de ger este complet accentuată. Temperaturile reduse creează<br />
probleme nu numai omului, a cărui stare de disconfort creşte în afara spaţiilor<br />
încălzite, ci şi sistemului de transporturi (motoarele diesel pornesc foarte greu<br />
la temperaturi scăzute) şi economiei agricole, atât în sectorul zootehnic cât şi<br />
în cel vegetal.<br />
În condiţiile în care temperatura aerului ajunge frecvent în zilele de<br />
vară la valori ≥25°C sau ≥30°C, organismul uman suportă mai greu astfel de<br />
temperaturi ridicate, persoanele suferinde de afecţiuni cardio-vasculare,<br />
supraponderale, bătrânii şi copii, întâmpinând serioase probleme legate de<br />
disconfortul termic. Temperaturile ridicate din timpul nopţilor de vară creează<br />
multor persoane probleme de odihnă, prelungind stresul termic din timpul<br />
zilei, diminuându-le capacitatea de concentrare şi predispoziţia spre efort<br />
intelectual sau fizic. Temperaturile maxime absolute din aer înregistrate în<br />
Podişul Sucevei s-au încadrat între 35,8°C (Rădăuţi – 22 august 2000) şi<br />
38,8°C (Fălticeni – 20 iulie 1960), iar cele de pe suprafaţa solului între 57,0°C<br />
33
(Suceava) şi 61,4°C (Roman), ridicând reale probleme populaţiei şi greutăţi<br />
economice.<br />
Podişul Sucevei are un potenţial termic mai redus, având frecvente<br />
inversiuni de temperatură. Pentru a ilustra această afirmaţie, exemplificăm cu<br />
suma în grade a temperaturilor efective ≥10°C care scade la aproape 2400°C<br />
în Depresiunea Rădăuţi (Rădăuţi – 2404,5°C), variază între 2500-2670°C în<br />
partea centrală a Podişului Sucevei (Suceava – 2537,3°C şi Fălticeni –<br />
2674,3°C) şi se situează în jur de 3000°C în partea sud-estică a regiunii<br />
(Cotnari – 3008,5°C şi Roman – 2887,9°C).<br />
Alături de temperaturile medii zilnice sau care depăşesc 10°C şi durata<br />
perioadei în care se înregistrează acestea, prezintă importanţă şi acele<br />
temperaturi ale aerului care se situează sub această valoare. De exemplu,<br />
pentru diferitele regiuni geografice, în general, dar mai ales pentru oraşe, care<br />
concentrează un număr mare de populaţie, este necesară cunoaşterea datelor<br />
medii zilnice de producere a temperaturilor aerului sub limita de 10°C,<br />
temperatură de la care, potrivit normativelor în vigoare pentru România,<br />
începe încălzirea interioarelor. Prin urmare, datele medii de trecere a<br />
temperaturii diurne sub 10°C, ca şi intervalul cuprins între începutul şi<br />
sfârşitul producerii acesteia corespunde cu perioada de încălzire a<br />
interioarelor, parametru de care depinde, mai departe, planificarea cantităţii de<br />
combustibil necesar unui centru urban. Sub acest aspect, folosind metoda<br />
histogramelor, perioada de încălzire a interioarelor pe teritoriul Podişul<br />
Sucevei variază foarte mult. Astfel, această perioadă este de aproximativ 175-<br />
190 zile în sudul şi estul Podişului şi peste 200 zile în nordul regiunii.<br />
În aceste condiţii, încălzirea interioarelor durează mai mult în nordul<br />
Podişului Sucevei, faţă de sud, cu aproape o lună de zile. Perioada de încălzire<br />
începe mai devreme (în primele zile ale lunii octombrie) şi sfârşeşte mai<br />
târziu (în cursul celei de-a treia decade a lunii aprilie) în nord decât în sud,<br />
34
unde încălzirea interioarelor începe din a doua jumătate a lunii octombrie şi se<br />
termină la jumătatea lunii aprilie (tabel nr.5).<br />
Staţia<br />
Tabel nr.5: Începutul, sfârşitul şi durata medie (în zile) a intervalului anual de<br />
încălzire a interioarelor în Podişul Sucevei<br />
Intervalul de încălzire<br />
Începutul Sfârşitul<br />
Rădăuţi 3 X 28 IV 208<br />
Suceava 6 X 23 IV 200<br />
Fălticeni 9 X 21 IV 195<br />
Cotnari 25 X 19 IV 177<br />
Roman 12 X 17 IV 188<br />
35<br />
Durata de încălzire a<br />
interioarelor<br />
Cât priveşte diferenţa dintre perioada de încălzire a interioarelor în<br />
regiunile din sud şi est faţă de regiunile din nord şi vest, aceasta este mai mare<br />
cu circa 30 zile. În concluzie, în timp ce perioada de încălzire a interioarelor<br />
în partea sud-estică a Podişului Sucevei este de 175-190 zile (6 luni pe an), în<br />
partea nord-vestică ajunge la circa 200-210 zile (7 luni pe an).<br />
Conturarea însă a necesităţilor termice ale principalelor plante de<br />
cultură nu poate fi ruptă sau izolată de necesităţile de lumină, umiditate, apă<br />
etc. Fiecare plantă de cultură are anumite cerinţe faţă de factorul termic,<br />
pentru a traversa cu bine fazele fenologice specifice. În funcţie de soi,<br />
cerinţele <strong>pluviometric</strong>e pot să varieze, mai ales în funcţie de regimul termic şi<br />
implicit de resursa termică. Putem spune că în Podişul Sucevei predomină<br />
cultura porumbului şi a cartofului şi întâlnim condiţii prielnice pentru cultura<br />
grâului de toamnă, sfeclei de zahăr, şi pe mici areale chiar viţei de vie.
CONCLUZII<br />
Lucrarea Podişul Sucevei – studiu <strong>termo</strong>-<strong>pluviometric</strong> pune în evidenţă<br />
individualitatea climatică a acestei subunităţi de relief a Podişului Moldovei,<br />
în mod special din punctul de vedere al celor două elemente climatice<br />
fundamentale, temperatura şi precipitaţiile, care determină de fapt peisajul<br />
unui areal (bio-pedo-climatic).<br />
Valorile celor doi parametri meteo-climatici, rezultat al acţiunii<br />
factorilor climatogeni, pun în evidenţă faptul că Podişul Sucevei constituie o<br />
unitate climatică distinctă. În interiorul acestei unităţi există o serie de<br />
diferenţieri locale, care au putut fi sesizate pe parcursul lucrării.<br />
Modul de abordare a lucrării a urmărit să scoată în evidenţă, per total,<br />
cât şi pentru fiecare element, fenomen sau proces climatic, diferenţierile<br />
produse de modul diferit de acţiune al factorilor climatogeni, ca şi<br />
asemănările produse de acţiunea unitară a acestora. Unele procese şi<br />
fenomene îşi au baza de producere în teritoriile învecinate, dar acţionează<br />
intens pe teritoriul Podişului Sucevei. Rezultatele obţinute justifică existenţa<br />
unui climat continental de tranziţie (de la climatul temperat continental<br />
moderat specific Europei vestice la climatul temperat continental propriu-zis<br />
specific Europei estice) şi respectiv un regim de tranziţie între cel carpatic şi<br />
subcarpatic din vest şi cel de dealuri joase şi de câmpie din est.<br />
Fenomenele hidrometeorologice ce însoţesc diversele stări de vreme<br />
din Podişul Sucevei, au o importanţă deosebită în conturarea caracteristicilor<br />
climatice de ansamblu, regimul şi distribuţia lor spaţială nuanţând pe alocuri<br />
ori scoţând din monotonie evoluţia - de cele mai multe ori repetabilă în timp -<br />
şi distribuţia previzibilă în spaţiu a valorilor climatice care dau trăsăturile<br />
definitorii ale climatului.<br />
Majoritatea fenomenelor meteo-climatice, prin manifestările lor,<br />
prezintă un mai mare sau mai mic risc climatic. Între fenomenele<br />
36
hidrometeorologice identificate din Podişul Sucevei ca având un potenţial de<br />
risc ridicat, se detaşează: grindina, viscolul şi ceaţa.<br />
Manifestările extreme ale unor elemente sau fenomene climatice aduc,<br />
de cele mai multe ori, prejudicii materiale, financiare, de unde se vede<br />
necesitatea acută a asigurărilor financiare care trebuie să pătrundă şi în sfera<br />
agriculturii, ramură economică ce suferă deseori de pe urma calamităţilor<br />
naturale, între care un loc important îl deţin cele climatice.<br />
Valorile parametrilor <strong>termo</strong>-<strong>pluviometric</strong>i, rezultat al acţiunii factorilor<br />
climatogeni, pun în evidenţă, în mare măsură, faptul că Podişul Sucevei<br />
constituie o unitate climatică distinctă. În interiorul acestei unităţi climatice<br />
există o serie de diferenţieri locale, topoclimatice. Pentru evidenţierea<br />
potenţialului climatic local, trebuie avute în vedere criteriile geografice<br />
complexe, care evidenţiază interdependenţa dintre toţi factorii genetici.<br />
Particularităţile locale de relief determină o gamă foarte largă de<br />
particularităţi climatice locale (topoclimatice) care se dezvoltă atât pe<br />
orizontală cât şi pe verticală. În raport cu ponderea fiecărui factor<br />
climatogenetic, s-au delimitat topoclimatele complexe.<br />
Analiza acestor topoclimate presupune interpretarea datelor tuturor<br />
elementelor climatice (temperatura aerului, precipitaţiile atmosferice, vântul,<br />
umiditatea aerului, nebulozitatea, durate de strălucire a Soarelui, presiunea<br />
atmosferică). Prezentul studiu face referire doar la temperatura aerului şi<br />
precipitaţiile atmosferice. De aceea, a fost dificil de caracterizat şi analizat, în<br />
profunzime, problematica topoclimatelor existente în Podişul Sucevei.<br />
Individualizarea topoclimatelor complexe a fost făcută pe baza doar a<br />
indicilor cantitativi <strong>termo</strong>-<strong>pluviometric</strong>i, ţinându-se seama de gradul de<br />
complexitate al teritoriului. Topoclimatele elementare reprezintă<br />
particularităţi detaliate ale suprafeţei active cu rol climatogen. Acţiunea<br />
elementelor şi fenomenelor climatice locale asupra topoclimatelor complexe<br />
şi elementare are importanţă locală, ea exercitându-se atât pe orizontală<br />
37
(terenuri afectate de îngheţuri, brume, inundaţii, înzăpeziri etc.) cât şi pe<br />
verticală (inversiuni de temperatură, viscole etc.), în spaţiul topoclimatic.<br />
Etajul climatic în care se încadrează Podişul Sucevei este etajul<br />
climatic de dealuri şi podişuri, între 200 – 800 m altitudine, cu două subetaje:<br />
de dealuri joase (de la cca. 200 m la 450-500 m altitudine) şi de dealuri înalte<br />
(de la 500 la 800 m).<br />
În zona studiată există un singur topoclimat complex, şi anume cel al<br />
Podişului Sucevei. Astfel, în zona climatică temperat continentală, arealul<br />
studiat se încadrează în două sectoare de provincie climatică:<br />
• sectorul de provincie climatică cu influenţe baltice cuprinde partea<br />
nordică, nord-vestică şi centrală;<br />
• sectorul de provincie climatică cu influenţe de ariditate cuprinde<br />
partea sudică şi sud-estică;<br />
Ţinutul climatic corespunzător etajului climatic este al dealurilor şi<br />
podişurilor iar subţinutul climatic este cel al Podişului Moldovei. Districtele<br />
climatice sunt diferenţiate pe baza condiţiilor relativ omogene, astfel încât din<br />
acest punct de vedere Podişul Sucevei face parte din districtul climatic de<br />
pădure.<br />
Caracteristicile variate ale suprafeţei active din Podişul Sucevei. Au<br />
determinat delimitarea unui număr mare de topoclimate elementare.<br />
Topoclimatele elementare naturale sunt reprezentate de topoclimate de: văi,<br />
lunci, terase, cueste, versanţi cu diferite expoziţii, culmi deluroase (principale<br />
şi secundare), păduri şi depresiuni (adăpost). Topoclimatele elementare<br />
antropice sunt reprezentate de un număr mare de topoclimate: lacuri de<br />
acumulare, iazuri, localităţi rurale, localităţi urbane, platforme industriale,<br />
livezi, podgorii, culturi agricole şi păşuni.<br />
Podişul Sucevei se încadrează în zona climatului temperat continental<br />
de tranziţie de la exteriorul arcului carpatic (tranziţie de la climatul temperat<br />
oceanic specific vestului Europei la cel temperat continental ce se<br />
38
excesivizează pe măsura ce ne îndreptam spre extremitatea estica a Europei,<br />
influentele nordice, baltice, plasând acest podiş ca aparţinând extremităţii sud-<br />
estice a sectorului climatic scandinavo-baltic), în etajul climatic de dealuri şi<br />
podişuri cu altitudini medii spre joase, etaj încadrat la rândul său între etajul<br />
climatic montan din vest şi etajul climatic de dealuri joase şi câmpii din est.<br />
Poziţia matematică pe glob şi geografică în cadrul Europei şi a<br />
României îşi lasă amprenta asupra manifestărilor contradictorii adeseori a<br />
factorilor radiativi şi mai ales a celor dinamici. La acestea se adaugă<br />
varietatea reliefului (altitudinală, de orientare, expoziţie, fragmentare etc.), a<br />
hidrografiei, a învelişului bio-pedo-geografic, umanizarea intensă, profilul<br />
agrar-industrial al economiei etc. care conduc la o fragmentare accentuată a<br />
fondului funciar şi, în consecinţă la o mozaicare a caracteristicilor suprafeţei<br />
active. Apar astfel particularităţi topoclimatice şi microclimatice locale.<br />
Răscrucea climatică în care se plasează podişul şi eterogenitatea<br />
cadrului geografic al acestuia se constituie ca o premisă favorabilă<br />
manifestării unor fenomene meteo-climatice de risc dintre cele mai diverse,<br />
detaşându-se ca predominante şi mai reprezentative cele specifice sezonului<br />
rece: îngheţuri şi brume târzii de primăvară şi timpurii de toamna, ninsorile<br />
abundente şi stratul gros de zăpadă, viscole intense şi troieniri ale cailor<br />
rutiere şi feroviare, depuneri îngheţate, ceţuri persistente mai ales pe văi,<br />
valuri de frig şi inversiuni termice etc.<br />
Nu putem să nu amintim faptul ca Podişul Sucevei este expus şi unor<br />
fenomene de risc specifice sezonului cald: furtunile de grindină însoţite de<br />
oraje, ploile torenţiale, perioade uneori lungi de uscăciune si secetă.<br />
Cunoaşterea detaliată a acestora ar răspunde unor imperioase necesităţi<br />
practice, economice.<br />
39
BIBLIOGRAFIE SELECTIVĂ<br />
• ANDRIŢOIU N. (1962) – „Calculul radiaţiei directe şi consideraţii<br />
asupra regimului radiativ în R.P. Română”, Culegere de lucrări ale<br />
Institutului Meteorologic pe anul 1960, Bucureşti.<br />
• ANDRIŢOIU N., CIOCOIU I. (1968) – „Bilanţul radiativ în<br />
câteva puncte ale teritoriului R.S.R.”, Culegere de Lucrări ale Institutului<br />
Meteorologic pe anul 1966, Bucureşti.<br />
• APĂVĂLOAE M., APOSTOL L., PÎRVULESCU I. (1987) –<br />
„Contribuţii la cunoaşterea inversiunilor termice din Depresiunea Rădăuţi”,<br />
Lucrările Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”, nr.7/1987,<br />
Universitatea „Al.I.Cuza”, Iaşi.<br />
• APĂVĂLOAE M., APOSTOL L., PÎRVULESCU I. (1988) –<br />
„Caracteristici ale inversiunilor termice din Podişul Fălticenilor”, Lucrările<br />
Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”, nr.8/1987, Universitatea<br />
„Al.I.Cuza”, Iaşi.<br />
• APOSTOL L. (1990) – „Anomalii ale temperaturii aerului pe<br />
teritoriul Moldovei”, Lucrările Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”,<br />
nr.9/1988, Universitatea „Al.I.Cuza”, Iaşi.<br />
• APOSTOL L. (2000) – „Meteorologie şi climatologie”, <strong>Editura</strong><br />
Universităţii Suceava.<br />
• APOSTOL L. (2004) – „Clima Subcarpaţilor Moldovei”, <strong>Editura</strong><br />
Universităţii Suceava.<br />
• BÂZÂC GH. (1983) – „Influenţa reliefului asupra principalelor<br />
caracteristici ale climei României”, <strong>Editura</strong> Academiei, Bucureşti.<br />
• BĂCĂUANU V., BARBU N., PANTAZICĂ MARIA,<br />
UNGUREANU AL., CHIRIAC D. (1981) – „Podişul Moldovei. Natura,<br />
om, economie”, <strong>Editura</strong> Ştiinţifică şi Enciclopedică, Bucureşti.<br />
• BĂLESCU O.I. , BEŞLEAGĂ N. (1962) – „Viscolele în R.P.<br />
Română”, C.S.A., Institutul Meteorologic, Bucureşti.<br />
• BĂLESCU O.I. , MILITARU FLORICA (1966) – „Studiul<br />
grindinii în R.S.România”, Culegere de lucrări ale Institutului Meteorologic<br />
pe 1964, Bucureşti.<br />
• BERBECEL O. şi colaboratori (1970) – „Agrometeorologia”,<br />
<strong>Editura</strong> Ceres, Bucureşti.<br />
• BERBECEL O., NEACŞA O. (1966) – „Climatologie şi<br />
agrometeorologie”, <strong>Editura</strong> Didactică şi Pedagogică, Bucureşti.<br />
• BOGDAN OCTAVIA (1978) – „Fenomene climatice de iarnă şi de<br />
vară”, <strong>Editura</strong> Ştiinţifică şi Enciclopedică, Bucureşti.<br />
• BOGDAN OCTAVIA (1980) – „Potenţialul climatic al<br />
Bărăganului”, <strong>Editura</strong> Academiei, Bucureşti.<br />
40
• BOGDAN OCTAVIA (2005) - „Repere în climatologia<br />
românească”, „Romanian Journal of Climatology”, volumul 1/2005, <strong>Editura</strong><br />
Universităţii „Al.I.Cuza” Iaşi.<br />
• BOGDAN OCTAVIA, NICULESCU ELENA (1999) – „Riscurile<br />
climatice din România”, Academia Română, Institutul de Geografie,<br />
Bucureşti.<br />
• BORDEI–ION ECATERINA (1983) – „Rolul lanţului alpino -<br />
carpatic în evoluţia ciclonilor mediteraneeni”, <strong>Editura</strong> Academiei, Bucureşti.<br />
• BORDEI-ION ECATERINA, BORDEI-ION N. (1986) –<br />
„Ciclogeneza orografică carpatică, proces atmosferic specific românesc”,<br />
Studii şi Cercetării Meteorologice, Institutul de Meteorologie şi Hidrologie,<br />
Bucureşti.<br />
• BUDUI V. (2001) – „Condiţii aerosinoptice de producere a<br />
brumelor timpurii de toamnă în Moldova”, Analele Universităţii „Ştefan cel<br />
Mare” Suceava, secţiunea Geografie, anul X, Suceava.<br />
• CAZACU GABRIELA (1979) – „Rolul circulaţiei atmosferice şi al<br />
reliefului în producerea precipitaţiilor pe teritoriul României”, Studii şi<br />
cercetări de meteorologie 1, Institutul de Meteorologie şi Hidrologie,<br />
Bucureşti.<br />
• CĂLINESCU, GH., CĂLINESCU NICULINA, SOARE, ELENA<br />
(1994) – „Caracteristici şi tendinţe ale precipitaţiilor maxime căzute în<br />
diferite intervale de timp în Moldova”, Lucrările Seminarului Geografic<br />
„Dimitrie Cantemir” , nr. 13-14, 1993-1994, Iaşi.<br />
• CIULACHE S. (1997) – „Clima depresiunii Sibiu”, <strong>Editura</strong><br />
Universităţii din Bucureşti.<br />
• CIULACHE S., IONAC NICOLETA (1995) – „Fenomene<br />
geografice de risc”, <strong>Editura</strong> Universităţii din Bucureşti.<br />
• DAVIDESCU G. (1984) – „Influenţa condiţiilor meteorologice<br />
asupra producţiei pajiştilor din Podişul Sucevei”, Lucrările Seminarului<br />
Geografic “Dimitrie Cantemir“, nr. 4/1983, Universitatea “Al. I. Cuza” Iaşi.<br />
• DAVIDESCU G. (2005) - „Periodicităţi şi oscilaţii climatice pe<br />
teritoriul Podişului Moldovei”, „Romanian Journal of Climatology”, volumul<br />
1/2005, <strong>Editura</strong> Universităţii „Al.I.Cuza” Iaşi.<br />
• DIACONESCU I.GH. (1966) – „Mersul radiaţiei globale şi<br />
fenomenele meteorologice”, Culegere de lucrări ale Institutului Meteorologic<br />
pe anul 1964, Bucureşti.<br />
• DIACONESCU I.GH. (1966) – „Radiaţia efectivă în ţara noastră”,<br />
Culegere de lucrări ale Institutului Meteorologic pe anul 1965, Bucureşti.<br />
• DONCIU C. (1958) – „Evapotranspiraţia în R.P.R”, Meteorologia,<br />
hidrologia şi gospodărirea apelor, vol. III, nr.1, Bucureşti.<br />
41
• DONCIU C. (1965) – „Contribuţie la studiul evapotranspiraţiei<br />
potenţiale în R.S.România”, Meteorologia, hidrologia şi gospodărirea apelor,<br />
vol. X, nr.9, Bucureşti.<br />
• DONCIU C., GOGORICI ECATERINA (1972) - „Caracteristici<br />
ale regimului termic al solului din zone de câmpie şi deal din România”,<br />
Culegere de lucrări ale Institutului Meteorologic pe anul 1969, Bucureşti.<br />
• DONEAUD A. (1958) – „Cercetări asupra ciclonilor europeni cu<br />
deplasare retrogradă”, Memorii şi studii, C.S.A., vol. IV, nr.2. Bucureşti.<br />
• DONISĂ I., DAVIDESCU G. (1972) – „Unele particularităţi<br />
termice de pe teritoriul ţării noastre, condiţionate de relieful carpatic”,<br />
Analele Ştiinţifice ale Universităţii “Al.I.Cuza” Iaşi, tom XVIII, s.II c.<br />
• DONISĂ I., ERHAN ELENA (1974) – „Curs de climatologie<br />
R.S.R.”, Facultatea Biologie – Geografie, Universitatea “Al.I.Cuza” Iaşi.<br />
• DRAGOTĂ CARMEN (2006) – „Precipitaţiile excedentare din<br />
România”, <strong>Editura</strong> Academiei Române, Bucureşti.<br />
• DRAGOTĂ CARMEN, NEDA ANA, NEDELCU G. (1996) –<br />
„Efectele asupra calităţii mediului cauzate de precipitaţiile excepţionale<br />
căzute în iunie 1995 în bazinele hidrografice superioare ale râurilor Suceava<br />
şi Moldova”, Analele Universităţii „Ştefan cel Mare” Suceava, secţiunea<br />
Geografie - Geologie, anul V, Suceava.<br />
• DRAGOTĂ CARMEN, SZENYES MARIA (1997) – „Cantităţile<br />
maxime de precipitaţii căzute în intervalul de 24 ore în România”, Analele<br />
Universităţii din Oradea, secţiunea Geografie, VII/1997, Oradea.<br />
• DRAGOTĂ CARMEN, VASENCIUC FELICIA (1998) –<br />
„Impactul factorilor de hazard climatic generat de precipitaţiile atmosferice<br />
excedentare căzute în intervalul 1 ianuarie – 1 octombrie 1997 pe teritoriul<br />
României, cu referire specială la Moldova”, Lucrările Seminarului Geografic<br />
„Dimitrie Cantemir”, Nr. 17-18/1997-1998, Iaşi.<br />
• DRĂGHICI I. (1988) – „Dinamica atmosferei”, <strong>Editura</strong> Tehnică,<br />
Bucureşti.<br />
• ERHAN ELENA (1969) - „Circulaţia locală a atmosferei în zona<br />
oraşului Iaşi”, Analele Ştiinţifice ale Universităţii “Al.I.Cuza” din Iaşi,<br />
secţiunea II c, geologie-geografie, tom XV.<br />
• ERHAN ELENA (1979) – „Clima şi microclimatele din zona<br />
oraşului Iaşi”, <strong>Editura</strong> „Junimea”, Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA (1981) - „Contribuţii la studiul inversiunilor de<br />
temperatură din depresiunea Câmpulung Moldovenesc”, Lucrările<br />
Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”, Nr. 1/1980, Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA (1982-1987) - „Curs de meteorologie-climatologie<br />
(vol. I-II)”, <strong>Editura</strong> Universităţii „Al.I.Cuza” Iaşi.<br />
42
• ERHAN ELENA (1983) - „Fenomenul de secetă în Podişul<br />
Moldovei”, Analele Ştiinţifice ale Universităţii “Al.I.Cuza” din Iaşi, secţiunea<br />
II b, geologie-geografie, tom XXIX.<br />
• ERHAN ELENA (1986) - „Fenomenul de grindină în Podişul<br />
Moldovei”, Analele Ştiinţifice ale Universităţii “Al.I.Cuza” din Iaşi, secţiunea<br />
II b, geologie-geografie, tom XXXII.<br />
• ERHAN ELENA (1988) – „Consideraţii asupra precipitaţiilor<br />
atmosferice din partea de est a României”, Lucrările Seminarului Geografic<br />
„Dimitrie Cantemir”, Nr. 8/1987, Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA (1990) – „Parametri meteorologici de importanţă<br />
practică pentru zona oraşului Câmpulung Moldovenesc”, Lucrările<br />
Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”, Nr. 9/1988, Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA (1992) – „ Particularităţile meteorologice ale<br />
anilor 1989-1990 în România”, Lucrările Seminarului Geografic „Dimitrie<br />
Cantemir”, Nr. 10/1990, Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA (1992) – „Clima Podişului Moldovei”, în<br />
Geografia României, vol. IV, <strong>Editura</strong> Academiei, Bucureşti.<br />
• ERHAN ELENA (1999) - „Meteorologie şi climatologie practică”,<br />
<strong>Editura</strong> Universităţii „Al.I.Cuza”, Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA (2001) – „Consideraţii privind resursele climatice<br />
ale Moldovei”, Lucrările Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”, Nr. 19-<br />
20/1999-2000, Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA (2002) – „Ninsoarea şi stratul de zăpadă pe<br />
teritoriul Moldovei”, Lucrările Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”,<br />
Nr. 21-22/2000-2001, Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA (2004) – „Aspecte ale foehnizării aerului în estul<br />
României”, Lucrările Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”, Nr. 23-<br />
24/2002-2003, Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA, APETREI M. (2005) - „Variabilitatea în timp a<br />
precipitaţiilor atmosferice la Iaşi”, „Romanian Journal of Climatology”,<br />
volumul 1/2005, <strong>Editura</strong> Universităţii „Al.I.Cuza” Iaşi.<br />
• ERHAN ELENA, PLEŞCA GH. (1964) - „Contribuţii la<br />
cunoaşterea climei din zona oraşului Fălticeni”, Analele Ştiinţifice ale<br />
Universităţii “Al.I.Cuza” din Iaşi, secţiunea II b, geologie-geografie, tom X.<br />
• ERHAN ELENA, ŞTEFAN VALENTINA (1990) – „Consideraţii<br />
asupra fenomenelor de brumă şi îngheţ din Câmpia Moldovei”, Lucrările<br />
Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”, Nr. 9/1988, Iaşi.<br />
• GHEORGHIU E. (1970) – „Contribuţii la studiul climei din<br />
Depresiunea Rădăuţi”, Analele Ştiinţifice ale Universităţii “Al.I.Cuza” Iaşi,<br />
tom XVI, s.II c.<br />
43
• GRAMA M. (1963) - „Condiţiile meteorologice care favorizează<br />
producerea şi menţinerea ceţurilor pe aeroporturile Bacău, Iaşi şi Suceava”,<br />
Culegere de lucrări ale Institutului Meteorologic pe anul 1961, Bucureşti.<br />
• GUGIUMAN I., COTRĂU M. (1975) – „Elemente de climatologie<br />
urbană, cu exemple din România”, <strong>Editura</strong> Academiei R.S.R., Bucureşti.<br />
• GUGIUMAN I., PLEŞCA GH., ERHAN ELENA, STĂNESCU I.<br />
(1960) – „Unităţi şi subunităţi climatice în partea de est a R.P.Române”,<br />
Analele ştiinţifice Universitatea „Al.I.Cuza”, secţiunea II, tom VI, fascicul 4,<br />
Iaşi.<br />
• GUGIUMAN I., PETRAŞ EUGENIA (1963) – „Rolul dinamicii<br />
atmosferei şi a factorilor geografici în determinarea regimului temperaturii<br />
aerului în partea de est a R.P. Române”, Analele Ştiinţifice ale Universităţii<br />
“Al.I.Cuza” Iaşi, tom IX, seria II, b, Iaşi.<br />
• GUŢIC O.I. (1974) – „Clima din zona oraşului Dorohoi”, Casa<br />
Corpului Didactic, Botoşani.<br />
• IONAC NICOLETA (1999) – „Clima şi comportamentul uman”,<br />
<strong>Editura</strong> Enciclopedică, Bucureşti.<br />
• IVANOV MARIA, VINOGRADOV MAGDA, FETOV V. (1964)<br />
- „Nomograme pentru determinarea datei primului şi ultimului îngheţ şi a<br />
duratei perioadei fără îngheţ cu diferite asigurări pentru teritoriul<br />
R.P.Române”, Culegere de lucrări ale Institutului Meteorologic pe anul 1962,<br />
Bucureşti.<br />
• IVANOV MARIA, VINOGRADOV MAGDA, FETOV V. (1966)<br />
- „Nomograme pentru determinarea datei trecerii temperaturii medii zilnice a<br />
aerului prin -5, 0, 5, 10 şi 15°C pentru teritoriul R.P.Române”, Culegere de<br />
lucrări ale Institutului Meteorologic pe anul 1964, Bucureşti.<br />
• KOSTIN S.I., POKROVSKAIA T.V. (1964) – „Climatologie –<br />
metode de prelucrare a datelor climatologice”, <strong>Editura</strong> Ştiinţifică, Bucureşti.<br />
• LARION DANIELA (2004) – „Clima municipiului Vaslui”, <strong>Editura</strong><br />
„Terra Nostra”, Iaşi.<br />
• LUPU-BRATILOVEANU N. (1992) – „Podişul Sucevei. Geografie<br />
umană”, Universitatea „Al.I.Cuza”, Iaşi.<br />
• MARCU M. (1983) – „Meteorologie şi climatologie forestieră”,<br />
<strong>Editura</strong> Ceres, Bucureşti.<br />
• MIHAI ELENA (1975) – „Depresiunea Braşov. Studiu climatic”,<br />
<strong>Editura</strong> Academiei, Bucureşti.<br />
• MIHAI ELENA, CAZACU GABRIELA (1969) – „Caracteristici<br />
meteorologice ale intervalului rece 1967-1968 în R.S.România”, Culegere de<br />
Lucrări ale Institutului Meteorologic pe anul 1967, Bucureşti.<br />
• MIHĂILĂ D. (2001) – „Trăsăturile definitorii ale climei Câmpia<br />
Moldovei”, Analele Universităţii „Ştefan cel Mare” Suceava, secţiunea<br />
Geografie, anul X, Suceava.<br />
44
• MIHĂILĂ D. (2004) – „Câteva aspecte legate de variabilitatea<br />
evoluţiei în timp a elementelor şi fenomenelor climatice din Câmpia<br />
Moldovei”, Analele Universităţii „Ştefan cel Mare” Suceava, secţiunea<br />
Geografie, anul XIII, Suceava.<br />
• MIHĂILĂ D. (2005) – „Tendinţele evoluţiei temperaturii aerului în<br />
Podişul Sucevei”, Analele Universităţii „Ştefan cel Mare” Suceava, secţiunea<br />
Geografie, anul XIV, Suceava.<br />
• MIHĂILĂ D. (2006) – „Câmpia Moldovei. Studiu climatic”, <strong>Editura</strong><br />
Universităţii din Suceava, Suceava.<br />
• MIHĂILĂ D., TĂNASĂ I., BOSTAN DIANA (2006) -<br />
„Precipitaţiile din seara de 30 iunie 2006 de la Arbore; cauze şi consecinţe”,<br />
Lucrările Seminarului Geografic “Dimitrie Cantemir“, nr. 27/2006,<br />
Universitatea “Al. I. Cuza” Iaşi.<br />
• MIHĂILĂ D., IFTINCA I. (1997) – „Câteva aspecte legate de<br />
circulaţia maselor de aer în nordul Câmpiei Moldovei”, Lucrările<br />
Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”, Nr. 13-14/1993-1994, Iaşi.<br />
• MIHĂILĂ D., BUDUI V., CRISTEA I., TĂNASĂ I. (2006) –<br />
„Consideraţii asupra riscurilor climatice în judeţul Suceava”, Analele<br />
Universităţii „Ştefan cel Mare” Suceava, secţiunea Geografie, anul XV,<br />
Suceava.<br />
• MIHĂILESCU I.F. (2001) – „Studiu climatic şi microclimatic al<br />
văii râului Bistriţa în sectorul montan cu lacuri de acumulare”, <strong>Editura</strong> Ex<br />
Ponto, Constanţa.<br />
• MIHĂILESCU V. (1969) – „Geografia fizică a României”, <strong>Editura</strong><br />
Ştiinţifică, Bucureşti.<br />
• NEACŞA O., POPOVICI C. (1969) – „Repartiţia duratei de<br />
strălucire a Soarelui şi a radiaţiei globale pe teritoriul României”, Culegere<br />
de lucrări ale Institutului Meteorologic pe anul 1967, Bucureşti.<br />
• NEAMU GH. şi al. (1968) – „Cazuri de inversiuni termice în<br />
depresiunile intracarpatice Petroşani, Braşov şi Câmpulung Moldovenesc”,<br />
Hidrotehnica, volumul 15, nr. 5, Bucureşti.<br />
• NISTOR B. (2005) - „Fenomenele de rouă şi de brumă în Podişul<br />
Sucevei”, „Romanian Journal of Climatology”, volumul 1/2005, <strong>Editura</strong><br />
Universităţii „Al.I.Cuza” Iaşi.<br />
• NISTOR B. (2006) - „The Air Temperature Regime in the Suceava<br />
Plateau (1991-2000)”, Lucrările Seminarului Geografic “Dimitrie Cantemir“,<br />
nr. 26/2005, Universitatea “Al. I. Cuza” Iaşi.<br />
• NISTOR B. (2006) – „Trăsături ale inversiunilor termice din valea<br />
Siretului (sectorul Siret –Roman)”, Analele simpozionului „Euroregiunea de<br />
Nord-est - Prutul de Sus” Botoşani.<br />
45
• NISTOR B. (2007) - „Fenomenele climatice de risc specifice<br />
sezonului rece în Podişul Sucevei”, Analele simpozionului „Euroregiunea de<br />
Nord-est - Prutul de Sus” Botoşani.<br />
• NISTOR B. (2007) – „Fenomenele climatice de risc specifice<br />
sezonului cald în Podişul Sucevei”, Analele simpozionului „Euroregiunea de<br />
Nord-est - Prutul de Sus” Botoşani.<br />
• NISTOR B. (2007) – „Frecvenţa perioadelor ploioase şi secetoase<br />
în Podişul Sucevei”, Analele Universităţii „Ştefan cel Mare” Suceava,<br />
secţiunea Geografie, anul XVI, Suceava.<br />
• NISTOR B. (2007) - „Precipitaţiile atmosferice – resursă climatică<br />
a Podişului Sucevei. Câteva consideraţii teoretice”, Analele Universităţii<br />
„Ştefan cel Mare” Suceava, secţiunea Geografie, anul XVI, Suceava.<br />
• OPREA C., COSTACHE MARIANA (2005) - „Climatul radiaţiei<br />
solare în Moldova”, „Romanian Journal of Climatology”, volumul 1/2005,<br />
<strong>Editura</strong> Universităţii „Al.I.Cuza” Iaşi.<br />
• PĂTĂCHIE IULIA, OPRESCU ALEXANDRA, CĂLINESCU<br />
NICULINA (1979) – „Particularităţile repartiţiei cantităţilor excepţionale<br />
de precipitaţii pe teritoriul R.S.România”, Studii şi Cercetări de<br />
Meteorologie, Bucureşti.<br />
• POP GH. (1964) – „Climatologie”, <strong>Editura</strong> Didactică şi Pedagogică,<br />
Bucureşti.<br />
• POP GH. (1988) – „Introducere în meteorologie şi climatologie”,<br />
<strong>Editura</strong> Ştiinţifică şi Enciclopedică, Bucureşti.<br />
• POPOVICI ANA, DRAGOTĂ CARMEN, BECHEANU<br />
VIORICA (1996) - „Analiza averselor de ploaie însoţite de grindină, din<br />
Podişul Sucevei şi impactul acestora asupra mediului geografic”, Analele<br />
Universităţii „Ştefan cel Mare” Suceava, secţiunea Geografie - Geologie, anul<br />
V, Suceava.<br />
• POSEA GR., POPESCU N., IELENICZ M. (1974) – „Relieful<br />
României”, <strong>Editura</strong> Ştiinţifică, Bucureşti.<br />
• RĂDOANE N. (2002) – „Geografia fizică a României”, <strong>Editura</strong><br />
Universităţii, Suceava.<br />
• ROBOŞ TEREZA (1963) - „Prima şi ultima zi cu brumă în<br />
R.P.Română”, Culegere de lucrări ale Institutului Meteorologic pe anul 1961,<br />
Bucureşti.<br />
• RUNCANU T., DRAGOTĂ CARMEN (1992) – „Consideraţii<br />
asupra regimului <strong>pluviometric</strong> în 1991 pe teritoriul României”, Studii şi<br />
Cercetări de Meteorologie, Bucureşti.<br />
• SCURTU D. (1976) - „Unele caracteristici ale condiţiilor<br />
meteorologice de la Suceava, din anii 1950-1974”, Lucrări ştiinţifice S.C.A.<br />
Suceava.<br />
46
• SCURTU D., TĂNASĂ I. (2005) - „Aspecte ale evaluării<br />
fenomenului de secetă înregistrat la Suceava (1984-2003)”, „Romanian<br />
Journal of Climatology”, volumul 1/2005, <strong>Editura</strong> Universităţii „Al.I.Cuza”<br />
Iaşi.<br />
• SFÂCĂ L. (2005) - „Regimul temperaturii solului din Culoarul<br />
Siretului”, „Romanian Journal of Climatology”, volumul 1/2005, <strong>Editura</strong><br />
Universităţii „Al.I.Cuza” Iaşi.<br />
• SLAVIC GH.A. (1977) – „Podişul Sucevei. Studiu climatologic”,<br />
Teză de doctorat, Facultatea de Geografie şi Geologie, Iaşi.<br />
• SOROCEANU N., AMĂRIUCĂI M. (1998) – „Consideraţii<br />
asupra tendinţei de aridizare a climei în Podişul Moldovei”, Lucrările<br />
Seminarului Geografic „Dimitrie Cantemir”, Nr. 17-18/1997-1998, Iaşi.<br />
• STĂNCESCU I. (1983) – „Carpaţii, factori modificatori ai climei”,<br />
<strong>Editura</strong> Ştiinţifică şi Enciclopedică, Bucureşti.<br />
• STĂNCESCU I., DAMIAN DOINA (1983) – „Câteva consideraţii<br />
asupra aspectului vremii în ţara noastră determinate de aria de influenţă a<br />
anticiclonului scandinav”, Studii şi cercetări. Meteorologie, pe 1980,<br />
Institutul de Meteorologie şi Hidrologie, Bucureşti.<br />
• STOENESCU ŞT. M. (1951) – „Clima Bucegilor”, Memorii şi<br />
studii, D.G.H., Institutul Meteorologic Central, <strong>Editura</strong> Tehnică, Bucureşti.<br />
• STOENESCU ŞT. M., ŢEPEŞ MARIA, BOGORIŢĂ<br />
NADEJDA, IVANOV MARIA (1966) - „Repartiţia chichiurei, poleiului şi<br />
lapoviţei pe teritoriul Republicii Socialiste România”, Culegere de lucrări ale<br />
Institutului Meteorologic pe anul 1964, Bucureşti.<br />
• STOICA C. (1962) – „Precipitaţii atmosferice în regim<br />
anticiclonic”, Culegere de lucrări a I.M./1960, Bucureşti.<br />
• STOICA C., CRISTEA N. (1971) – „Meteorologie generală”,<br />
<strong>Editura</strong> Tehnică, Bucureşti.<br />
• TĂNASĂ I., MIHĂILĂ D. (2005) – „Variabilitatea cantităţilor de<br />
precipitaţii înregistrate la staţia meteorologică Suceava”, Culegere de<br />
lucrări, sesiunea anuală de comunicări ştiinţifice „Vremea, clima şi<br />
dezvoltarea durabilă”, Bucureşti 28-30 septembrie 2005.<br />
• TEODOREANU ELENA (1980) – „Culoarul Rucăr - Bran. Studiu<br />
climatic şi topoclimatic”, <strong>Editura</strong> Academiei, Bucureşti.<br />
• TEODOREANU ELENA (2004) – „Geografie medicală”, <strong>Editura</strong><br />
Academiei, Bucureşti.<br />
• TEODOREANU ELENA (2007) – „Se schimbă clima? O întrebare<br />
la început de mileniu”, <strong>Editura</strong> Paideia, Bucureşti.<br />
• TOPOR N. (1958) - „Bruma si îngheţul, prevederea si prevenirea<br />
lor”, <strong>Editura</strong> Agro-silvică de Stat.<br />
• TOPOR N. (1964) - „Ani ploioşi şi secetoşi în R.P.R.”, Institutul<br />
Meteorologic, Bucureşti.<br />
47
• TOPOR N., STOICA C. (1965) – „Tipuri de circulaţie şi centri de<br />
acţiune atmosferică deasupra Europei”, C.S.A., Institutul Meteorologic,<br />
Bucureşti.<br />
• ŢÎŞTEA D. (1961) – „Calculul şi repartiţia radiaţiei solare pe<br />
teritoriul R.P.R”., Meteorologie, hidrologie şi gospodărirea apelor, nr.1,<br />
Bucureşti.<br />
• ŢÎŞTEA D., BACINSCHI D., NOR R. (1965) – „Dicţionar<br />
meteorologic”, C.S.A., Institutul Meteorologic, Bucureşti.<br />
• ŢÎŞTEA D., BOGORODIŢĂ NADEJDA, VINOGRADOV<br />
MAGDA, LORENTZ RAISA (1974) - „Calculul şi zonarea duratei<br />
intervalului anual de încălzit şi a sumei de grade-zile de încălzit funcţie de<br />
temperatura exterioară şi interioară”, Studii de Climatologie II, Bucureşti.<br />
• ŢÎŞTEA D., VINOGRADOV MAGDA (1972) - „Calculul şi<br />
repartiţia pe teritoriul României a duratei intervalului anual de încălzit şi a<br />
sumei anuale a gradelor – zile de încălzit”, Culegere de lucrări de<br />
Climatologie aplicată, Bucureşti.<br />
• VASENCIUC FELICIA (2003) – „Riscuri climatice generate de<br />
precipitaţii în bazinul hidrografic al Siretului”, INMH, Bucureşti.<br />
• *** – „Tabelele meteorologice TM-2 şi TM-12 de la posturile<br />
<strong>pluviometric</strong>e din Podişul Sucevei”, I.N.M.H., Bucureşti.<br />
• *** – „Tabelele meteorologice TM-1 şi TM-11 de la staţiile<br />
meteorologice din Podişul Sucevei”, I.N.M.H., Bucureşti.<br />
• *** ( 1966) – „Atlas climatologic al R.S.România”, C.S.A., I..,<br />
Bucureşti.<br />
• *** (1960) – „Monografia geografică a R.P.Române”, <strong>Editura</strong><br />
Academiei, Bucureşti.<br />
• *** (1961-1972) – „Anuare meteorologice”, I.M.H., Bucureşti.<br />
• *** (1962, 1966) – „Clima R.P.Române”, vol. I – II, C.S.A.,<br />
Institutul Meteorologic, Bucureşti.<br />
• *** (1972-1979) – „Atlas – R.S.România”, <strong>Editura</strong> Academiei,<br />
Bucureşti.<br />
• *** (1983) – „Geografia României – capitolul Clima”, volumul I,<br />
<strong>Editura</strong> Academiei, Bucureşti.<br />
• *** (1992) – „Geografia României”, volumul II, <strong>Editura</strong> Academiei,<br />
Bucureşti.<br />
• *** (1992) – „Geografia României – capitolul Podişul Moldovei”,<br />
volumul IV, <strong>Editura</strong> Academiei, Bucureşti.<br />
• *** (2002) – „România. Mediul şi reţeaua electrică de transport.<br />
Atlas geografic”, <strong>Editura</strong> Academiei Române, Bucureşti.<br />
• *** (2005) – „România – spaţiu, societate, mediu”, <strong>Editura</strong><br />
Academiei Române, Bucureşti.<br />
• *** www.wetterzentrale.de<br />
48