Studiu privind situația existentă a serviciilor sociale în ... - FDSC
Studiu privind situația existentă a serviciilor sociale în ... - FDSC
Studiu privind situația existentă a serviciilor sociale în ... - FDSC
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Total<br />
populație<br />
Figura 7. Rata sporului natural al populației ( ‰ )<br />
1990 1995 2000 2005 2009<br />
3 -1,6 -0,9 -1,9 -1,6<br />
Urban total 4,7 -0,2 : : 0,5<br />
Municipiul<br />
București<br />
0,1 -4,2 -3,2 -1,8 0,3<br />
Sursa: INS, Tempo On-line - Rata sporului natural al populației pe medii, macroregiuni, regiuni de<br />
dezvoltare și județe<br />
Scăderea natalității <strong>în</strong> municipiul București, după 1990, către valori destul diminuate, inferioare ratelor de<br />
mortalitate a afectat semnificativ piramida vârstelor, efectul fiind de <strong>în</strong>gustare a bazei. Astfel, generațiile de<br />
adulți tineri vor fi din ce <strong>în</strong> ce mai mici,populația puternic îmbătrânită iar raportul de dependență schimbat.<br />
Mortalitate infantilă. O serie de analize constatau că “România deținea <strong>în</strong> anul 1990 un trist loc 1 la rata<br />
mortalitãții infantile, cu 26,9 decese sub 1 an la 1.000 de născuți-vii, la mare distanțã față de alte țãri europene:<br />
Polonia – 19,4‰, Bulgaria și Ungaria – 14,8‰, Letonia cu 13,7‰. Cele mai mici rate ale mortalității in-fantile<br />
aveau Finlanda și Islanda – sub 6‰, Suedia, Belgia, Elveția, Norvegia – sub 7‰. Deși, <strong>în</strong> anul 2004, România<br />
reușise să-și scadă rata mortalității infantile cu 37,5%, de la 26,9‰ la 16,8‰, rămâne <strong>în</strong> fruntea clasamentului,<br />
doar două țări europene mai <strong>în</strong>registrând valori peste jumătatea valorii din România: Bulgaria – 11,6‰, Letonia<br />
– 9,4‰. Islanda era <strong>în</strong> anul 2004 țara cu cea mai mică rată a mortalității infantile: 2,8 decese la mia de născuțivii,<br />
valori sub 4‰ <strong>în</strong>registrând țările: Suedia, Norvegia,Finlanda, Spania, Cipru, Slovenia, Republica Cehă, Franța,<br />
Luxemburg și Grecia” (Adriana Veronica Litra, 2006, 96-97). 9 Datele din ultimii ani arată o continua scădere a<br />
nivelului mortalității infantile <strong>în</strong> România, <strong>în</strong> 2009 ajungând la valoarea de 10,1‰. Cu toate acestea nivelul<br />
rămâne cel mai ridicat <strong>în</strong> rândul țărilor din Uniunea Europeană. Municipiul București are o rată a mortalității<br />
infantile diminuată comparativ cu rata <strong>în</strong>registrată la nivelul <strong>în</strong>tregii țări, aceasta fiind de 6‰ <strong>în</strong> 2009. Se<br />
apreciază că "Nivelul de trai, cel cultural, stresul și calitatea asistenței medicale se află <strong>în</strong> spatele acestui nivel<br />
ridicat al mortalității infantile" (V. Ghețău, 2009, 282). 10<br />
Figura 8. Evoluția indicelui mortalității infantile <strong>în</strong> București (‰)<br />
1990 1995 2000 2005 2009<br />
20 14,5 12,7 9,4 6<br />
Sursa: INS, Tempo On-line - Rata mortalității infantile pe medii, macroregiuni, regiuni<br />
de dezvoltare și județe<br />
9 Adriana Veronica Litra (2006). Evoluția demografică a României – convergență sau periferizare? <strong>în</strong> Theoretical and Applied Economic.<br />
10 Ghețău Vasile (2009). Dezechilibre și procese demografice și teritoriale. În Marian Preda (coord.). Riscuri și inechități <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> România.<br />
Iași: Editura Polirom<br />
18