Cezara V. Faur Managemetul stocurilor în condiţii de incertitudine ...
Cezara V. Faur Managemetul stocurilor în condiţii de incertitudine ...
Cezara V. Faur Managemetul stocurilor în condiţii de incertitudine ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Investeşte <strong>în</strong> oameni!<br />
FONDUL SOCIAL EUROPEAN<br />
Programul Operaţional Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane 2007 – 2013<br />
Investeşte <strong>în</strong> oameni!<br />
FONDUL SOCIAL EUROPEAN<br />
Programul Operaţional Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane 2007 – 2013<br />
Axa prioritară 1 „Educaţie şi formare profesională <strong>în</strong> sprijinul creşterii economice şi <strong>de</strong>zvoltării societăţii bazate pe cunoaştere”<br />
Domeniul major <strong>de</strong> intervenţie 1.5 „Programe doctorale şi post-doctorale <strong>în</strong> sprijinul cercetării”<br />
Titlul proiectului: „Investiţie <strong>în</strong> <strong>de</strong>zvoltare durabilă prin burse doctorale (INED)”<br />
Numărul <strong>de</strong> i<strong>de</strong>ntificare al contractului: POSDRU/88/1.5/S/59321<br />
Beneficiar: Universitatea Transilvania din Braşov<br />
Universitatea Transilvania din Brasov<br />
Scoala Doctorala Interdisciplinara<br />
Centrul <strong>de</strong> cercetare: Tehnologii şi sisteme avansate <strong>de</strong> fabricaţie<br />
Ing. <strong>Cezara</strong> V. FAUR<br />
Managementul <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong><br />
<strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
Inventory management un<strong>de</strong>r conditions<br />
of uncertainty<br />
Conducător ştiinţific<br />
Prof. dr. ing. Nouraş Barbu LUPULESCU<br />
BRASOV, 2012
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
MINISTERUL EDUCAŢIEI, CERCETARII, TINERETULUI ŞI SPORTULUI<br />
UNIVERSITATEA “TRANSILVANIA” DIN BRAŞOV<br />
BRAŞOV, B-DUL EROILOR NR. 29, 500036, TEL. 0040-268-413000, FAX 0040-268-410525<br />
RECTORAT<br />
D-lui (D-nei) ..............................................................................................................<br />
COMPONENŢA<br />
Comisiei <strong>de</strong> doctorat<br />
Numită prin ordinul Rectorului Universităţii „Transilvania” din Braşov<br />
Nr. 5533 din 07.11.2012<br />
PREŞEDINTE: - Prof.dr.ing. Ramona CLINCIU<br />
Universitatea „Transilvania” din Braşov<br />
CONDUCĂTOR ŞTIINŢIFIC: - Prof.dr.ing.Nouraş-BarbuLUPULESCU<br />
Universitatea „Transilvania” din Braşov<br />
REFERENŢI: - Prof.dr.ing.ec. Ioan ABRUDAN<br />
Universitatea „Tehnică” din Cluj Napoca<br />
- Prof.dr.ing. Anca DRĂGHICI<br />
Universitatea „Politehnica” din Timişoara<br />
- Prof.dr.ing. Vladimir MĂRĂSCU-KLEIN<br />
Universitatea „Transilvania” din Braşov<br />
Data, ora şi locul susţinerii publice a tezei <strong>de</strong> doctorat: 07.11.2012, ora<br />
13,00, sala VPA, corp V.<br />
Eventualele aprecieri sau observaţii asupra conţinutului lucrării vă rugăm să<br />
le transmiteţi <strong>în</strong> timp util, pe adresa cezara.faur@gmail.com.<br />
Totodată vă invităm să luaţi parte la şedinţa publică <strong>de</strong> susţinere a tezei <strong>de</strong><br />
doctorat.<br />
Vă mulţumim.<br />
2
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
1. INTRODUCERE GENERALĂ<br />
1.1 Introducere<br />
1.2 Structura tezei <strong>de</strong> doctorat<br />
1.3 Obiectivele tezei <strong>de</strong> doctorat<br />
CUPRINS<br />
2. STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR PRIVIND<br />
MANAGEMENTUL STOCURILOR ÎN CONDIŢII DE INCERTITUDINE<br />
ÎN INGINERIA INDUSTRIALĂ<br />
2.1 Incertitudinea<br />
2.1.1 Conceptul <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
2.1.2 Conturul incertitudinii<br />
2.1.3 Incertitudinea <strong>în</strong> inginerie<br />
2.2 Managementul <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> prin<br />
dimensionarea planificării unui Supply Chain<br />
2.2.1 Sursa incertitudinii<br />
2.2.1.1 Proces <strong>de</strong> aprovizionare<br />
2.2.1.2 Proces <strong>de</strong> fabricaţie<br />
2.2.1.3 Cerere volatilă<br />
2.2.2 Tipuri <strong>de</strong> probleme inerente din cadrul planificării Supply Chain<br />
2.2.3 Mo<strong>de</strong>lări abordate cu scopul diminuării incertitudinii<br />
2.3 Concluzii<br />
2.2.3.1 Mo<strong>de</strong>le analitice<br />
2.2.3.2 Mo<strong>de</strong>le bazate pe inteligenţă artificială<br />
2.2.3.3 Mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> simulare<br />
2.2.3.4 Mo<strong>de</strong>le hibrid<br />
3. CERCETĂRI TEORETICE PRIVIND LOGISTICA INDUSTRIALĂ,<br />
SUPPLY CHAIN ŞI MANAGEMENTUL STOCURILOR<br />
3.1 Logistica<br />
3.1.1 Conceptul <strong>de</strong> logistică<br />
3.1.2 Definirea termenului <strong>de</strong> logistică<br />
3.1.3 Definirea termenului <strong>de</strong> logistică industrială<br />
3.1.4 Evoluţia sistemului logistic integrat<br />
3.1.4.1 Soluţie funcţională tradiţională<br />
3<br />
Pg.<br />
teza<br />
Pg.<br />
7 14<br />
7 -<br />
9<br />
10<br />
11<br />
11<br />
11<br />
12<br />
14<br />
15<br />
16<br />
17<br />
17<br />
17<br />
19<br />
20<br />
21<br />
27<br />
34<br />
41<br />
rezumat<br />
14<br />
15<br />
16<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
16<br />
16<br />
17<br />
18<br />
19<br />
46 20<br />
49<br />
49<br />
49<br />
49<br />
50<br />
51<br />
51<br />
21<br />
-<br />
-<br />
-<br />
21<br />
-<br />
-
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
51 -<br />
52 -<br />
53 -<br />
55 22<br />
56 -<br />
57 -<br />
58 22<br />
3.1.4.2 Soluţie <strong>de</strong> integrare funcţională<br />
3.1.4.3 Integrare internă<br />
3.1.4.4 Integrare externă<br />
3.1.5 Managementul logistic<br />
3.1.6 Inovaţia incorporează tehnologia<br />
3.1.6.1 Third Part Logistic (3PL)<br />
3.1.7 Concluzii<br />
59 - 3.2 Supply Chain<br />
59 23<br />
59 -<br />
61 23<br />
62 -<br />
64 24<br />
65 25<br />
66 25<br />
67 26<br />
68 26<br />
69 -<br />
70 26<br />
70 26<br />
72 27<br />
75 -<br />
77 28<br />
77 -<br />
79 -<br />
79 -<br />
81 -<br />
83 -<br />
83 29<br />
3.2.1 Conceptul <strong>de</strong> Supply Chain<br />
3.2.2 Definirea termenului <strong>de</strong> Supply Chain<br />
3.2.3 Integrarea planului strategic al Supply Chain<br />
3.2.4 Planificarea Supply Chain<br />
3.2.5 Managementul Supply Chain<br />
3.2.5.1 Teoria <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> managementul Supply Chain<br />
3.2.5.2 Decizii bazate pe negocieri<br />
3.2.5.3 Decizii bazate pe strategii<br />
3.2.5.4 Decizii bazate pe activităţi<br />
3.2.5.5 Clasificarea <strong>de</strong>ciziilor<br />
3.2.5.6 Meto<strong>de</strong> şi tehnici <strong>de</strong> fundamentare a <strong>de</strong>ciziilor<br />
3.2.5.6.1 Metoda AHP<br />
3.2.5.6.2 Tehnici <strong>de</strong>cizionale <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
3.2.5.7 Tipologia mo<strong>de</strong>lelor utilizate <strong>în</strong> SIAD<br />
3.2.5.8 Scurt istoric al managementului <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> Supply Chain<br />
3.2.6 Concluzii<br />
3.2.5.8.1 EOQ<br />
3.2.5.8.2 MRP<br />
3.2.5.8.3 JIT<br />
3.2.5.8.4 CPFR<br />
3.2.5.8.5 MRP II<br />
83 29 3.3 Managementul <strong>stocurilor</strong><br />
83 -<br />
85 30<br />
86 -<br />
86 30<br />
3.3.1 Stocul<br />
3.3.2 Diagrama gestiunii stocului<br />
3.3.3 Principalele meto<strong>de</strong> şi mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> gestiune<br />
3.3.4 Lotul economic şi punctul <strong>de</strong> reaprovizionare EOQ/ROP<br />
4
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.3.4.1 Descrierea grafică a mo<strong>de</strong>lului EOQ/ROP<br />
3.3.5 Perioadă fixă FP (Fixed Period)<br />
3.3.5.1 Descrierea grafică a mo<strong>de</strong>lului FP<br />
3.3.6 Meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> control ale inventarului<br />
3.3.6.1 Analizele ABC,VED, FSN, XZY, HML, SOS, SDF, GOLF<br />
3.3.7 Criterii <strong>de</strong> gestiune a <strong>stocurilor</strong><br />
3.3.8 Obiectivele menţinerii <strong>stocurilor</strong><br />
3.3.9 Motive pentru menţinerea <strong>stocurilor</strong><br />
3.3.10 Analiza <strong>stocurilor</strong><br />
3.3.11 Optimizarea <strong>stocurilor</strong><br />
3.3.12 Concluzii<br />
4. CONTRIBUŢII TEORETICE PRIVIND MODELAREA<br />
MULTICRITERIALĂ A STOCURILOR DE<br />
PIESE/COMPONENTE/MATERIALE OBŢINUTE ÎN URMA<br />
DEZASAMBLĂRII UNOR PRODUSE RETURNATE<br />
4.1 Recuperarea produselor ieşite din uz<br />
4.2 Conceptul Lean<br />
4.2.2 Sistemul „Lean” <strong>în</strong> activitatea <strong>de</strong> recuperare a produselor<br />
4.2.2.1 Scopurile recuperării flexibile <strong>de</strong> produse (Lean Recovery)<br />
4.2.2.2 Scopurile <strong>de</strong>zasamblării flexibile (Lean Disassembly)<br />
4.2.3 AHP – metodă lean <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>lare<br />
4.3 Evaluarea centrelor <strong>de</strong> colectare pentru produsele returnate<br />
4.4 Evaluarea facilităţilor <strong>de</strong> recuperare<br />
4.5 Procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zasamblare<br />
4.6 Remanufacturarea<br />
4.6.1 Caz special al mo<strong>de</strong>lului EOQ <strong>în</strong> remanufacturare<br />
4.7 Concluzii<br />
4.6.1.1 Mo<strong>de</strong>larea matematică pentru minimizarea costului mediu<br />
5. CONTRIBUŢII PRIVIND ELABORAREA UNUI MODEL DE<br />
OPTIMIZARE MULTICRITERIALĂ A STOCURILOR ÎN CONDIŢII DE<br />
INCERTITUDINE – STUDII DE CAZ<br />
5.1 Cel mai bun mod <strong>de</strong> a reduce cantitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>şeuri şi <strong>de</strong> a <strong>în</strong>curaja<br />
reciclarea<br />
5.2 Recuperarea maşinilor unelte convenţionale<br />
5<br />
87<br />
92<br />
93<br />
94<br />
94<br />
97<br />
98<br />
99<br />
100<br />
102<br />
104<br />
105<br />
105<br />
110<br />
111<br />
112<br />
112<br />
112<br />
113<br />
114<br />
115<br />
116<br />
117<br />
118<br />
122<br />
123<br />
123<br />
126<br />
-<br />
31<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
31<br />
-<br />
-<br />
32<br />
32<br />
33<br />
33<br />
36<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
37<br />
38<br />
38<br />
-<br />
40<br />
40<br />
41<br />
43
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
5.2.1 Reutilizarea <strong>în</strong> domeniul maşinilor unelte<br />
5.3 Configuraţia optimă pentru o reţea <strong>de</strong> piese/componente/materiale<br />
rezultate din produse recuperate<br />
<strong>incertitudine</strong><br />
5.3.1 Modul <strong>de</strong> luare a <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
5.3.2 Metoda AHP utilizată <strong>în</strong> cazul luării <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong><br />
5.3.2.1 Aplicarea algoritmului AHP<br />
5.3.2.2 Proiectarea cercetării prin intermediul unui chestionar<br />
privind managementul <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
5.4 Diferenţa dintre un Supply Chain tradiţional şi un Supply Chain<br />
revers<br />
5.5 Mo<strong>de</strong>larea matematică a unui Supply Chain revers<br />
5.5.1 Definirea <strong>stocurilor</strong> propriu-zise<br />
5.5.2 Constrângeri ale cererii<br />
5.5.3 Formularea costului total <strong>de</strong> <strong>de</strong>zasamblare<br />
5.5.4 Formularea costului total <strong>de</strong> sortare<br />
5.5.5 Formularea costului total <strong>de</strong> stocare (holding cost)<br />
5.5.6 Formularea costului <strong>de</strong> eliminare a <strong>de</strong>şeurilor<br />
5.5.7 Formularea costului total <strong>de</strong> intervenţie<br />
5.5.8 Formularea Beneficiului<br />
5.5.9 Cifra <strong>de</strong> Afaceri<br />
5.5.9.1 Formularea cifrei <strong>de</strong> afaceri<br />
5.6 REMAT – „O forţă <strong>în</strong> domeniul reciclării”<br />
5.7 Third Party (3P)<br />
5.8 Reutilizează din trecut, Reciclează <strong>în</strong> prezent, Salvează viitorul –<br />
Studiu <strong>de</strong> caz 1<br />
caz 2<br />
5.9 Utilizarea neconvenţională a maşinilor unelte ieşite din uz – Studiu <strong>de</strong><br />
5.10 Armonia <strong>în</strong> <strong>de</strong>signul <strong>de</strong> produs<br />
5.11 Concluzii<br />
6. CONCLUZII FINALE. CONTRIBUŢII ORIGINALE. MODALITĂŢI<br />
DE VALORIFICARE A REZULTATELOR. DIRECŢII VIITOARE DE<br />
CERCETARE<br />
6.1 Concluzii finale<br />
6<br />
128<br />
129<br />
129<br />
132<br />
134<br />
135<br />
138<br />
138<br />
141<br />
141<br />
142<br />
142<br />
142<br />
142<br />
142<br />
142<br />
142<br />
143<br />
144<br />
153<br />
154<br />
163<br />
166<br />
168<br />
169<br />
169<br />
-<br />
-<br />
44<br />
45<br />
45<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
47<br />
-<br />
53<br />
56<br />
57<br />
59<br />
59<br />
59
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
6.2 Contribuţii originale<br />
6.3 Modalităţi <strong>de</strong> valorificare a rezultatelor<br />
6.4 Direcţii viitoare <strong>de</strong> cercetare<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
ANEXE<br />
Anexa 1 – CHESTIONAR privind managementul <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong><br />
<strong>incertitudine</strong><br />
Anexa 2 – Lucrarea: Optimizing management <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r uncertainty-<br />
Case Study<br />
Anexa 3 – Lucrarea: Optimizing <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r uncertainty in companies<br />
producing heating<br />
Anexa 4 – Lucrarea: Land stock management and solar energy production by<br />
promoting and stimulating renewable sources-Case study<br />
Anexa 5 – Lucrarea: Unconvenţional use of obsolete machine tools<br />
Anexa 6 – Lucrarea: Methods and technologies used in manufacturing bakery<br />
products to the methods and technologies used in paper processing<br />
Anexa 7 – Scurt rezumat al tezei <strong>de</strong> doctorat <strong>în</strong> limba română şi limba engleză<br />
Anexa 8 – Declaraţie<br />
Anexa 9 – Curriculum Vitae (Română / Engleză)<br />
7<br />
170<br />
171<br />
171<br />
60<br />
61<br />
62<br />
173 63<br />
183<br />
185<br />
190<br />
197<br />
204<br />
210<br />
219<br />
220<br />
222<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
66<br />
-<br />
67
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
1. GENERAL INTRODUCTION<br />
1.1 Introduction<br />
1.2 Thesis structure<br />
1.3 Thesis objectives<br />
CONTENTS<br />
2. CURRENT STATE OF RESEARCH ON INVENTORY MANAGEMENT<br />
UNDER UNCERTAINTY IN INDUSTRIAL ENGINEERING<br />
2.1 Uncertainty<br />
2.1.1 Uncertainty concept<br />
2.1.2 Uncertainty profile<br />
2.1.3 Unceratinty in engineering<br />
2.2 Inventory management un<strong>de</strong>r uncertainty by sizing a Supply Chain<br />
Planning<br />
2.2.1 Source of uncertainty<br />
2.2.1.1 Procurement process<br />
2.2.1.2 Manufacturing process<br />
2.2.1.3 Volatile <strong>de</strong>mand<br />
2.2.2 Types of problems inherent in the Supply Chain Planning<br />
2.2.3 Mo<strong>de</strong>ls approach in or<strong>de</strong>r to reduce uncertainty mo<strong>de</strong>ling<br />
2.3 Conclusions<br />
2.2.3.1 Analytical mo<strong>de</strong>ls<br />
2.2.3.2 Mo<strong>de</strong>ls based on artificial intelligence<br />
2.2.3.3 Simulation mo<strong>de</strong>ls<br />
2.2.3.4 Hibrid mo<strong>de</strong>ls<br />
3. THEORETICAL RESEARCH ON INDUSTRIAL LOGISTICS, SUPPLY<br />
CHAIN AND INVENTORY MANAGEMNT<br />
3.1 Logistics<br />
3.1.1 Logistics concept<br />
3.1.2 Definition of logistics<br />
3.1.3 Definition of industrial logistics<br />
3.1.4 The evolution of integrated logistics system<br />
3.1.4.1 Traditional functional solution<br />
3.1.4.2 Functional integration solution<br />
8<br />
Pg.<br />
thesis<br />
Pg.<br />
7 14<br />
7 -<br />
9<br />
10<br />
11<br />
11<br />
11<br />
12<br />
14<br />
15<br />
16<br />
17<br />
17<br />
17<br />
19<br />
20<br />
21<br />
27<br />
34<br />
41<br />
abstract<br />
14<br />
15<br />
16<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
16<br />
16<br />
17<br />
18<br />
19<br />
46 20<br />
49<br />
49<br />
49<br />
49<br />
50<br />
51<br />
51<br />
51<br />
21<br />
-<br />
-<br />
-<br />
21<br />
-<br />
-<br />
-
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.1.4.3 Internal integration<br />
3.1.4.4 External integration<br />
3.1.5 Logistics management<br />
3.1.6 Inovation incorporates the technology<br />
3.1.6.1 Third Part Logistic (3PL)<br />
3.1.7 Conclusions<br />
3.2 Supply Chain<br />
3.2.1 Supply Chain concept<br />
3.2.2 Definition of Supply Chain<br />
3.2.3 Strategic Plan of Supply Chain Integration<br />
3.2.4 Supply Chain planning<br />
3.2.5 Supply Chain management<br />
3.2.5.1 Decision Theory in Supply Chain Management<br />
3.2.5.2 Decisions based on negotiations<br />
3.2.5.3 Decisions based on strategies<br />
3.2.5.4 Decisions based on activities<br />
3.2.5.5 Classification <strong>de</strong>cisions<br />
3.2.5.6 Methods and techniques un<strong>de</strong>rlying the <strong>de</strong>cision<br />
3.2.5.6.1 AHP method<br />
3.2.5.6.2 Techniques of <strong>de</strong>cision un<strong>de</strong>r uncertainty<br />
3.2.5.7 Typology mo<strong>de</strong>ls used in SIAD<br />
3.2.5.8 History of stocks in Supply Chain Management<br />
3.2.6 Conclusions<br />
3.2.5.8.1 EOQ<br />
3.2.5.8.2 MRP<br />
3.2.5.8.3 JIT<br />
3.2.5.8.4 CPFR<br />
3.2.5.8.5 MRP II<br />
3.3 Inventory management<br />
3.3.1 Stock<br />
3.3.2 Diagram stock management<br />
3.3.3 The main management methods and mo<strong>de</strong>ls<br />
3.3.4 Economic lot and replenishment point EOQ/ROP<br />
3.3.4.1 Graphic <strong>de</strong>scription of the mo<strong>de</strong>l EOQ/ROP<br />
9<br />
52<br />
53<br />
55<br />
56<br />
57<br />
58<br />
59<br />
59<br />
59<br />
61<br />
62<br />
64<br />
65<br />
66<br />
67<br />
68<br />
69<br />
70<br />
70<br />
72<br />
75<br />
77<br />
77<br />
79<br />
79<br />
81<br />
83<br />
83<br />
83<br />
83<br />
85<br />
86<br />
86<br />
87<br />
-<br />
-<br />
22<br />
-<br />
-<br />
22<br />
-<br />
23<br />
-<br />
23<br />
-<br />
24<br />
25<br />
25<br />
26<br />
26<br />
-<br />
26<br />
26<br />
27<br />
-<br />
28<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
29<br />
30<br />
-<br />
30<br />
-<br />
30<br />
-
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.3.5 Fixed Period<br />
3.3.5.1 Graphic <strong>de</strong>scription of the mo<strong>de</strong>l FP<br />
3.3.6 Inventory control methods<br />
3.3.6.1 Analyses ABC,VED, FSN, XZY, HML, SOS, SDF, GOLF<br />
3.3.7 Criteria for inventory management<br />
3.3.8 Objectives of maintaining stocks<br />
3.3.9 Reasons for keeping stock<br />
3.3.10 Stock analysis<br />
3.3.11 Stock optimization<br />
3.3.12 Conclusions<br />
4. THEORETICAL CONTRIBUTIONS ON MODELING MULTI-<br />
CRITERIA STOCKS PARTS / COMPONENTS / MATERIALS<br />
OBTAINED FROM ANY GOODS RETURNED DISASSEMBLY<br />
4.1 Recovery of obsolete products<br />
4.2 Lean concept<br />
4.2.2 "Lean" system in the recovery of products<br />
4.2.2.1 Lean Recovery goals<br />
4.2.2.2 Lean Disassembly goals<br />
4.2.3 AHP – lean method of mo<strong>de</strong>ling<br />
4.3 Evaluation of collection centers for returned products<br />
4.4 Evaluation of recovery facilities<br />
4.5 Disassembly process<br />
4.6 Remanufacturing<br />
4.6.1 Special case of EOQ mo<strong>de</strong>l in remanufacturing<br />
4.7 Conclusions<br />
4.6.1.1 Mathematical mo<strong>de</strong>ling to minimize the average cost<br />
5. CONTRIBUTIONS ON DEVELOPING A MULTI-CRITERIA<br />
OPTIMIZATION STOCK MODEL UNDER UNCERTAINTY - CASE<br />
STUDIES<br />
5.1 The best way to reduce waste and encourage recycling<br />
5.2 Recovery conventional machine tools<br />
5.2.1 Reuse in machine tools<br />
5.3 Optimal configuration for a network of parts / components / materials<br />
from recovered products<br />
10<br />
92<br />
93<br />
94<br />
94<br />
97<br />
98<br />
99<br />
100<br />
102<br />
104<br />
105<br />
105<br />
110<br />
111<br />
112<br />
112<br />
112<br />
113<br />
114<br />
115<br />
116<br />
117<br />
118<br />
122<br />
123<br />
123<br />
126<br />
128<br />
129<br />
31<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
31<br />
-<br />
-<br />
32<br />
32<br />
33<br />
33<br />
36<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
37<br />
38<br />
38<br />
-<br />
40<br />
40<br />
41<br />
43<br />
-<br />
-
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
5.3.1 Decision making un<strong>de</strong>r uncertainty<br />
5.3.2 AHP method used for <strong>de</strong>cision making un<strong>de</strong>r uncertainty<br />
5.3.2.1 Applying the algorithm AHP<br />
5.3.2.2 Design research through a questionnaire on inventory<br />
management un<strong>de</strong>r uncertainty<br />
5.4 The difference between a traditional Supply Chain and Reverse<br />
Supply Chain<br />
5.5 Mathematical mo<strong>de</strong>ling of reverse supply chain<br />
5.5.1 Defining the actual stock<br />
5.5.2 Demand constraints<br />
5.5.3 Total cost of disassembly formulation<br />
5.5.4 Total cost of sorting formulation<br />
5.5.5 Holding cost formulation<br />
5.5.6 Cost of waste disposal formulation<br />
5.5.7 Total cost of intervention formulation<br />
5.5.8 Benefit formulation<br />
5.5.9 Turnover<br />
5.5.9.1 Turnover formulation<br />
5.6 REMAT – „A force into recycling”<br />
5.7 Third Party (3P)<br />
5.8 Reuse the past, Recycle the present, Save the future - Case Study 1<br />
5.9 Using unconventional obsolete machine tools - Case Study 2<br />
5.10 Harmony in product <strong>de</strong>sign<br />
5.11 Conclusions<br />
6. FINAL CONCLUSIONS. ORIGINAL CONTRIBUTIONS. WAYS TO<br />
CAPITALIZE ON THE RESULTS. FUTURE RESEARCH DIRECTIONS<br />
6.1 Final conclusions<br />
6.2 Original contributions<br />
6.3 Ways to capitalize on the results<br />
6.4 Future research directions<br />
BIBLIOGRAPHY<br />
ANNEXES<br />
Annex 1 – QUESTIONNAIRE on inventory management un<strong>de</strong>r uncertainty<br />
Annex 2 – Paper: Optimizing management <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r uncertainty-Case<br />
11<br />
129<br />
132<br />
134<br />
135<br />
138<br />
138<br />
141<br />
141<br />
142<br />
142<br />
142<br />
142<br />
142<br />
142<br />
142<br />
143<br />
144<br />
153<br />
154<br />
163<br />
166<br />
168<br />
169<br />
169<br />
170<br />
171<br />
171<br />
44<br />
45<br />
45<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
47<br />
-<br />
53<br />
56<br />
57<br />
59<br />
59<br />
59<br />
60<br />
61<br />
62<br />
173 63<br />
183 -
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Study<br />
Annex 3 – Paper: Optimizing <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r uncertainty in companies<br />
producing heating<br />
Annex 4 – Paper: Land stock management and solar energy production by<br />
promoting and stimulating renewable sources-Case study<br />
Annex 5 – Paper: Unconvenţional use of obsolete machine tools<br />
Annex 6 – Paper: Methods and technologies used in manufacturing bakery<br />
products to the methods and technologies used in paper processing<br />
Annex 7 – Brief summary of the thesis (Romanian / English)<br />
Annex 8 – Statement<br />
Annex 9 – Curriculum Vitae (Romanian/English)<br />
12<br />
185<br />
190<br />
197<br />
204<br />
210<br />
219<br />
220<br />
222<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
66<br />
-<br />
67
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
* * *<br />
Doresc <strong>în</strong> mod <strong>de</strong>osebit să exprim respectul şi mulţumirile mele domnului prof. dr. ing.<br />
Nouraş Barbu Lupulescu, pentru competenta <strong>în</strong>drumare, <strong>în</strong>ţelegerea, răbdarea şi sprijinul moral<br />
acordat pe durata elaborării tezei, pentru indicaţiile şi sugestiile <strong>de</strong> <strong>în</strong>alt nivel ştiinţific, precum şi<br />
pentru tactul manifestat <strong>în</strong> calitate <strong>de</strong> CONDUCĂTOR ŞTIINŢIFIC, <strong>de</strong> DASCĂL şi <strong>de</strong> OM.<br />
Mulţumesc distinşilor membri ai Comisiei <strong>de</strong> evaluare şi susţinere a tezei <strong>de</strong> doctorat,<br />
referenţi ştiinţifici, prof. dr. ing. ec. Ioan Abrudan, prof. dr. ing. Anca Drăghici şi prof. dr. ing.<br />
Vladimir Mărăscu-Klein, pentru bunăvoinţa şi răbdarea cu care au analizat lucrarea, pentru<br />
sugestiile şi observaţiile acordate, precum şi pentru acceptul <strong>de</strong> participare <strong>în</strong> comisia <strong>de</strong> susţinere a<br />
prezentei teze.<br />
Mulţumesc, totodată, conducerii Departamentului <strong>de</strong> Cercetare Ştiintifică - Tehnologii şi<br />
Sisteme Avansate <strong>de</strong> Fabricaţie, domnului prof. dr. ing. Mircea Viorel Drăgoi, pentru că mi-a<br />
împărtăşit din timpul, cunoştinţele şi experienţa domniei sale, precum şi cadrelor didactice: prof.<br />
dr. ing. Gheorghe Oancea, prof. dr. ing. Constantin Buzatu, şef lucr. dr. ing. Luminiţa Pârv, prof.<br />
dr. ing. Şerban Bobancu, pentru amabilitatea, sfaturile şi sugestiile acordate pe parcursul studiilor<br />
doctorale.<br />
Aduc cuvenitele mulţumiri specialiştilor companiei REMAT SA, domnilor: Director<br />
General ing. Gheorghe Dumitru, Director financiar-contabilitate ec. Mădălin Bîcîin,<br />
gestionar <strong>de</strong>pozit neferoase Ioan Ghiuş şi gestionar <strong>de</strong>pozit feroase Ioan Necşa, pentru<br />
colaborare şi pentru sprijinul valoros şi competent acordat <strong>în</strong> perioada <strong>de</strong> realizare a<br />
cercetărilor mele <strong>în</strong> cadrul firmei REMAT SA.<br />
În final, dar nu <strong>în</strong> ultimul rând, exprim toată recunoştinţa părinţilor mei şi fiului meu cel<br />
mic, pentru răbdarea, <strong>în</strong>ţelegerea, <strong>în</strong>cre<strong>de</strong>rea şi sprijinul necondiţionat, acordate <strong>în</strong> aceşti ani, pe<br />
durata <strong>de</strong>rulării programului <strong>de</strong> doctorat.<br />
Tuturor le mulţumesc!<br />
13<br />
<strong>Cezara</strong> FAUR<br />
Programul <strong>de</strong> doctorat a fost susținut prin Programul Operațional Sectorial pentru<br />
Dezvoltarea Resurselor Umane (POS DRU), ID59321, finanțat din Fondul Social European și <strong>de</strong><br />
Guvernul României.
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
1. INTRODUCERE GENERALĂ<br />
“Tempora labuntur“ – “Timpul se scurge“, afirmă Ovidiu <strong>în</strong> lucrarea sa ‘Fastele’ şi<br />
continuă… “zilele fug, nici un frâu nu le-ar putea zăbovi”. Timpul nu doar se scurge, ci mai<br />
mult, se schimbă... se schimbă <strong>în</strong>tâietăţile, se schimbă interesele, se schimbă noţiunile cu care<br />
operăm, se schimbă izvoarele din care ne „adapăm”, se schimbă expresiile, exprimarea,<br />
preferinţele, <strong>în</strong>clinaţiile, se schimbă mereu vehiculul motor; se schimbă convoiul, trena, ataşul...<br />
Exemplu al schimbării, al evoluţiei, este şi Logistica Industrială care se <strong>în</strong>cadrează <strong>în</strong><br />
domeniul Ingineriei Industriale şi care propune tema tezei <strong>de</strong> doctorat <strong>de</strong> faţă: ˝Managementul<br />
<strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>˝.<br />
Tema este abordată <strong>în</strong> contextul <strong>de</strong>finit <strong>de</strong> Logistica Industrială Integrată, aceasta fiind o<br />
metodologie care permite minimizarea costului total a activităţilor logistice văzute <strong>în</strong><br />
complexitatea lor, avându-se stabilit obiectivul nivelului serviciului <strong>de</strong> garantat. Pentru<br />
reducerea incertitudinii cererii, pentru i<strong>de</strong>ntificarea cauzelor şi reducerea efectelor variabilităţii<br />
ofertei şi a cererii <strong>în</strong> cadrul fiecărei etape logistice, acestea trebuie să fie, <strong>de</strong> asemenea, integrate<br />
şi să fie <strong>în</strong> strânsă legătură unele cu altele pentru i<strong>de</strong>ntificarea <strong>în</strong> cele din urmă a relaţiilor cauză-<br />
efect <strong>de</strong>-a lungul lanţului <strong>de</strong> aprovizionare (Supply Chain), din aval <strong>în</strong> amonte şi din amonte <strong>în</strong><br />
aval, precum şi <strong>de</strong> disponibilitatea orientării către rezultate tactice.<br />
1.2 Structura tezei <strong>de</strong> doctorat<br />
Lucrarea este structurată <strong>în</strong> 6 capitole prezentate <strong>în</strong> cele ce urmează:<br />
Capitolul 1 – evi<strong>de</strong>nţiază preocupările esenţiale ale autoarei privind tema tezei <strong>de</strong><br />
doctorat ca parte integrantă a logisticii industriale, evi<strong>de</strong>nţiază structura tezei <strong>de</strong> doctorat şi<br />
<strong>de</strong>scrierea pe scurt a capitolelor acesteia.<br />
Capitolul 2 – <strong>de</strong>scrie stadiul actual al cercetărilor <strong>în</strong> domeniul managementului<br />
<strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> <strong>în</strong> ingineria industrială. Pe baza cercetării materialului<br />
bibliografic, se prezintă cele mai avute <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>re surse ale incertitudinii şi totodată mo<strong>de</strong>lări<br />
abordate cu scopul diminuării acestor incertitudini; efectele incertitudinii cererii asupra modului<br />
<strong>în</strong> care funcţionează un Supply Chain sunt cunoscute ca fiind <strong>în</strong> legătură cu Bullwhip Effect<br />
"efectul lovitură <strong>de</strong> bici " sau" efect Forrester " după cum este şi relaţia sa cu profitul şi nivelul<br />
<strong>de</strong> customer service. Celelalte surse <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> sunt la fel <strong>de</strong> importante <strong>în</strong> ceea ce priveşte<br />
examinarea lor <strong>în</strong> cadrul mo<strong>de</strong>lelor analizate <strong>în</strong> Capitolul 2.<br />
Capitolul 3 – tratează cercetările teoretice privind logistica industrială, supply chain şi<br />
managementul <strong>stocurilor</strong>, prezentând concepte, tehnici, practici şi metodologii care consoli<strong>de</strong>ază<br />
14
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
<strong>în</strong>tre ele aspectele specifice logisticii, lanţului <strong>de</strong> aprovizionare-distribuţie şi gestiunii <strong>stocurilor</strong>,<br />
cu scopul <strong>de</strong> a evi<strong>de</strong>nţia faptul că stocurile au o importanţă crucială <strong>în</strong> activităţile societăţilor<br />
comerciale.<br />
Capitolul 4 – prezintă contribuţiile teoretice privind mo<strong>de</strong>larea multicriterială a<br />
<strong>stocurilor</strong> <strong>de</strong> piese/componente/materiale obţinute <strong>în</strong> urma <strong>de</strong>zasamblării unor produse<br />
returnate <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea reciclării. În acest cadru se propune o tehnică a <strong>de</strong>ciziilor multicriteriale,<br />
tehnică bazată pe mo<strong>de</strong>larea cantitativă care permite <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>nţilor flexibilitate <strong>în</strong> construirea unei<br />
ierarhii care se potriveşte necesităţilor lor. Analiza oferă <strong>de</strong> asemenea un cadru şi o metodologie<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>terminare a unui număr <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizii cheie.<br />
Capitolul 5 – este consacrat contibuţiilor privind elaborarea unui mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> optimizare<br />
multicriterială a <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>, ca o nouă metodologie <strong>de</strong> luare a<br />
<strong>de</strong>ciziilor privind compararea importanţei structurii <strong>stocurilor</strong> <strong>de</strong> piese/componente/materiale<br />
recuperate, din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al relaţiei Beneficiu-Cost şi a eficacităţii cu care acestea pot<br />
<strong>în</strong><strong>de</strong>plini diferitele cereri <strong>de</strong> piaţă. Studiu <strong>de</strong> caz.<br />
Capitolul 6 – <strong>în</strong>globează concluziile generale, contribuţiile personale şi perspectivele<br />
viitoare <strong>de</strong> cercetare.<br />
1.3 Obiectivele tezei <strong>de</strong> doctorat<br />
În acord cu titlul tezei <strong>de</strong> doctorat, Managementul <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>,<br />
actuala lucrare îşi propune realizarea următoarelor obiective:<br />
1. I<strong>de</strong>ntificarea incertitudinii <strong>în</strong> domeniul managementului <strong>stocurilor</strong> din industrie;<br />
2. Evi<strong>de</strong>nţierea importanţei <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong>tr-un lanţ logistic industrial;<br />
3. Analiza meto<strong>de</strong>lor şi mo<strong>de</strong>lelor <strong>de</strong> optimizare a <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>;<br />
4. Aplicarea meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>lare cantitativă AHP <strong>în</strong> luarea <strong>de</strong>ciziilor multicriteriale,<br />
<strong>de</strong>terminând astfel alternativa optimă, prin atribuiri <strong>de</strong> valori numerice pentru fiecare<br />
variabilă a problemei;<br />
5. Configurarea unui lanţ logistic revers pentru o reţea <strong>de</strong> piese/componente/materiale<br />
obţinute <strong>în</strong> urma <strong>de</strong>zasamblării unor produse returnate;<br />
6. Elaborarea unui mo<strong>de</strong>l matematic <strong>de</strong> optimizare multicriterială a <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong><br />
<strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> ca urmare a <strong>de</strong>zasamblării;<br />
7. Analiza criteriului <strong>de</strong> performanţă numit beneficiu prin intermediul veniturilor totale<br />
respectiv a cifrei <strong>de</strong> afaceri obţinute din activităţile <strong>de</strong> revânzare a <strong>stocurilor</strong> <strong>de</strong><br />
piese/component/materiale remanufacturate, reparate, reciclate, cu scopul <strong>de</strong> a<br />
satisface un anumit nivel al cererii.<br />
15
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
2. STADIUL ACTUAL AL CERCETĂRILOR ÎN DOMENIUL<br />
MANAGEMENTULUI STOCURILOR ÎN CONDIŢII DE INCERTITUDINE<br />
ÎN INGINERIA INDUSTRIALĂ<br />
2.2.3 Mo<strong>de</strong>lări abordate cu scopul diminuării incertitudinii<br />
Se iau <strong>în</strong> consi<strong>de</strong>rare patru meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>lare, figura 2.7:<br />
2.2.3.1 Mo<strong>de</strong>le analitice<br />
Fig. 2.7 Meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>lare<br />
Conform [AMA 09] autorii privesc asupra <strong>de</strong>ciziilor <strong>de</strong> planificare a lanţului <strong>de</strong><br />
aprovizionare, care ţin cont <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>a privind cererea <strong>de</strong> produse şi a preţurilor. Este<br />
<strong>de</strong>zvoltat un mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> planificare multi-perioadă, caz <strong>în</strong> care <strong>de</strong>ciziile operaţionale ale lanţului<br />
<strong>de</strong> aprovizionare <strong>în</strong> funcţie <strong>de</strong> producţie, transport şi distribuţie, iau <strong>în</strong> consi<strong>de</strong>rare <strong>incertitudine</strong>a<br />
privind cererea <strong>de</strong> produse şi preţuri.<br />
Sunt analizate diferitele scenarii <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie, care implică evaluarea performanţei<br />
economice a lanţului <strong>de</strong> aprovizionare (<strong>de</strong> exemplu, costurile globale <strong>de</strong> exploatare / profitul<br />
realizat) pentru criterii diferite, privind importanţa partenerilor <strong>în</strong> cadrul lanţului global (şi<br />
anume structura partenerilor). Este formulat un mo<strong>de</strong>l Mixed Integer Linear Programming<br />
(MILP) pentru fiecare scenariu <strong>de</strong> planificare şi soluţia optimă este atinsă folosind o procedură<br />
standard Branch şi Bound (B & B). Rezultatele finale furnizează <strong>de</strong>talii cu privire la lanţul <strong>de</strong><br />
aprovizionare cu partenerii <strong>de</strong> producţie, <strong>de</strong> transport şi <strong>de</strong> inventar, la fiecare perioadă <strong>de</strong><br />
16
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
planificare, <strong>în</strong> acelaşi timp luând <strong>în</strong> consi<strong>de</strong>rare importanţa fiecărui partener din lanţul global<br />
precum şi <strong>incertitudine</strong>a cererii şi a preţului.<br />
Un profit actualizat este <strong>de</strong> asemenea consi<strong>de</strong>rat ca fiind şi <strong>incertitudine</strong>a legată <strong>de</strong> cerere<br />
şi preţ pentru fiecare produs cu coeficient <strong>de</strong> elasticitate. Pe baza acestor noi concepte, a fost<br />
studiată influenţa incertitudinii cererii asupra preţului, cu privire la alocarea operaţiunilor unui<br />
Supply Chain global. Abordarea autorilor ia <strong>în</strong> consi<strong>de</strong>rare integrarea simultană a aspectelor<br />
operaţionale, economice şi <strong>de</strong> piaţă care reprezintă un avantaj important <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>lare a formulării<br />
propuse.<br />
Fig. 2.12 Supply Chain buclă-<strong>în</strong>chisă [AMA 09]<br />
2.2.3.2 Mo<strong>de</strong>le bazate pe inteligenţă artificială<br />
În lucrarea [FAS 10] se arată că problema-cheie pentru luarea <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> domeniul<br />
<strong>stocurilor</strong> este selectarea materialelor potrivite la momentul potrivit. În scopul <strong>de</strong> a selecta<br />
stocurile superioare (alternative) pentru investiţii, un număr finit <strong>de</strong> alternative trebuie să fie<br />
luate <strong>în</strong> consi<strong>de</strong>rare, mai multe criterii şi uneori contradictorii, care sunt a<strong>de</strong>sea vagi şi <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong><br />
<strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>. Prin urmare, ne confruntăm cu problema luării <strong>de</strong>ciziilor MCDM (Multiple<br />
Criteria Decision Making). În această lucrare, se va <strong>de</strong>zvolta un sistem expert fuzzy pentru<br />
selectarea nivelului <strong>stocurilor</strong> cu scopul <strong>de</strong> a face faţă recomandării portofoliului <strong>de</strong> stocuri <strong>în</strong><br />
<strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>.<br />
Această lucrare <strong>de</strong>scrie o nouă metodă pentru proiectarea unui sistem expert fuzzy <strong>de</strong><br />
recomandare <strong>de</strong> portofoliu <strong>în</strong>tr-o companie. Şapte parametri critici <strong>de</strong> recomandare <strong>de</strong> portofoliu<br />
au fost luaţi <strong>în</strong> consi<strong>de</strong>rare, care au fost obţinuţi prin distribuirea <strong>de</strong> chestionare <strong>în</strong> rândul<br />
17
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
experţilor din companie, societăţilor <strong>de</strong> investiţii, companiilor <strong>de</strong> brokeraj: piaţa <strong>stocurilor</strong>, <strong>de</strong><br />
vanzare, proiecte, acţionări, raport <strong>de</strong> audit juridic.<br />
Comparând acest sistem cu unul conventional, sistemul conceput <strong>în</strong> acest articol este un<br />
˝consumator˝ <strong>de</strong> timp redus şi este omisă necesitatea <strong>de</strong> a avea <strong>în</strong>tâlniri cu diferite comisii <strong>de</strong><br />
tranzacţii pentru luarea <strong>de</strong>ciziilor.<br />
Opiniile experţilor au fost obţinute prin utilizarea Fuzzy Delphi Method care a făcut<br />
gândirea lor convergentă in <strong>condiţii</strong>le unei incertitudini imense. Feedback-ul si comentariile<br />
colectate <strong>de</strong> la respon<strong>de</strong>nţi au fost utilizate pentru a face ajustările necesare pentru a satisface<br />
nevoile potenţialilor utilizatori.<br />
Fig. 2.16 Arhitectura sistemului suport <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizii expert fuzzy Fig. 2.17 Portofoliul recomandat [FAS 10].<br />
pentru recomandarea portofoliului <strong>de</strong> stocuri [FAS 10].<br />
2.2.3.3 Mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> simulare<br />
[KAT 08] au structurat acest studiu <strong>de</strong> cercetare <strong>în</strong> două părţi principale; clasificarea<br />
materialelor şi mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> inventar. Meto<strong>de</strong>le clasificării materialelor sunt utilizate pentru a găsi<br />
datele <strong>de</strong> intrare pentru a efectua a doua parte a acestei cercetări, selectând mo<strong>de</strong>lul <strong>de</strong> inventar.<br />
Din investigaţiile preliminare, clasificarea materialelor ar trebui să <strong>în</strong>ceapă prin efectuarea unei<br />
analize ABC-analiză pe datele colectate. A doua parte a acestei cercetări este costul total al<br />
sistemului <strong>de</strong> inventariere. Cel mai simplu mo<strong>de</strong>l care reprezintă acesta, este mo<strong>de</strong>lul cantitatăţii<br />
economice <strong>de</strong> comandat (EOQ).<br />
In aceast studiu este folosit mo<strong>de</strong>lul <strong>de</strong> inventar <strong>de</strong> analiză pe perioa<strong>de</strong> <strong>de</strong>terminate,<br />
analizând sistemul actual şi extragerea unor concluzii. În cazul <strong>în</strong> care natura datelor impune<br />
inclusiv factorul <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>, atunci va fi utilizat un mo<strong>de</strong>l stochastic. Mo<strong>de</strong>lele stochastice<br />
<strong>de</strong> inventar sunt utilizate ori <strong>de</strong> câte ori există o <strong>incertitudine</strong> consi<strong>de</strong>rabilă cu privire la cererile<br />
viitoare. Pentru un mo<strong>de</strong>l stocastic <strong>de</strong> analiză periodică, sistemul este monitorizat periodic pentru<br />
a <strong>de</strong>ci<strong>de</strong> ce cantitate trebuie comandată cu scopul <strong>de</strong> a reaproviziona pentru perioada următoare.<br />
18
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
În această cercetare efectul incertitudinii va fi testat mai <strong>de</strong>grabă ca date variabile <strong>de</strong><br />
intrare <strong>în</strong>tr-un interval <strong>de</strong>finit <strong>de</strong>cât valori constante. Valorile minime şi maxime vor fi alocate<br />
unora dintre variabilele <strong>de</strong> intrare <strong>în</strong> sistemul <strong>de</strong> inventariere care ar putea fi afectate <strong>de</strong><br />
<strong>incertitudine</strong>. Sistemul <strong>de</strong> inventariere stocastic va fi testat apoi prin instrumentele meto<strong>de</strong>i <strong>de</strong><br />
simulare Monte Carlo. Este o tehnica care implica folosirea <strong>de</strong> numere aleatoare şi probabilitatea<br />
<strong>de</strong> a rezolva problemele.<br />
Rezultatele vor fi comparate cu cele găsite după mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> inventar <strong>de</strong>terminist pentru a<br />
ve<strong>de</strong>a efectul <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>. Conceptul <strong>de</strong> pregătire tehnică (disponibilitate) va fi introdus la<br />
constatările din sistemele <strong>de</strong> inventariere. In această cercetare, nivelul dorit <strong>de</strong> pregătire tehnică<br />
va fi folosit ca intrare <strong>în</strong> calculul costului total <strong>de</strong> inventar. A examina mai multe niveluri <strong>de</strong><br />
pregătire tehnică este o necesitate pentru a ve<strong>de</strong>a variaţia costului total <strong>în</strong> funcţie <strong>de</strong><br />
disponibilitate.<br />
Fig. 2.26 Combinarea analizei ABC cu analiza-123 [KAT 08]. Fig. 2.27 Diagrama inventarului pentru mo<strong>de</strong>lul<br />
EOQ cu <strong>de</strong>ficit planificat [KAT 08].<br />
2.2.3.4 Mo<strong>de</strong>le hibrid<br />
[SCH/b 10] autorii evi<strong>de</strong>nţiază că Supply Chain Management (SCM) se referă la<br />
circulaţia eficientă a mărfurilor printr-o reţea <strong>de</strong> furnizori şi comercianţi cu amănuntul. Ca<br />
sisteme dinamice <strong>în</strong>târziate şi nesigure, lanţurile <strong>de</strong> aprovizionare oferă o ocazie excelentă pentru<br />
a <strong>de</strong>monstra beneficiile principiilor inginereşti <strong>de</strong> control a ceea ce este <strong>în</strong> mod tradiţional<br />
percepută ca o problemă <strong>de</strong> afaceri.<br />
Acest articol prezintă o abordare fundamentală <strong>de</strong> aplicare a principiilor teoretice <strong>de</strong><br />
control la problemele managementului tactic al inventarului <strong>în</strong>tr-un sistem <strong>de</strong> inventar al<br />
producţiei, unitate <strong>de</strong> bază <strong>în</strong>tr-un lanţ <strong>de</strong> aprovizionare. Autorii folosesc o analogie cu dinamica<br />
fluidului şi prezintă mo<strong>de</strong>lul intern <strong>de</strong> control (IMC-Internal Mo<strong>de</strong>l Control) şi mo<strong>de</strong>l predictiv<br />
<strong>de</strong> control (MPC) ca mijloace pentru a genera o serie <strong>de</strong> politici <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie din ce <strong>în</strong> ce mai<br />
sofisticate pentru managementul inventarului.<br />
În această lucrare au fost <strong>de</strong>zvoltate o serie <strong>de</strong> politici <strong>de</strong>cizionale <strong>de</strong> control asupra<br />
creşterii dificultăţilor <strong>în</strong> funcţionare, pe baza conceptelor <strong>de</strong> control intern IMC şi a mo<strong>de</strong>lului<br />
19
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
MPC. Eficienţa lor a fost evaluată <strong>în</strong> simulările care implică schimbări <strong>în</strong> obiectivele <strong>de</strong> stoc net<br />
(setpoint tracking) ca răspuns la cererea prognozată (respingerea perturbărilor măsurate) şi ca<br />
răspuns la cererile neprognozate (respingerea perturbărilor nemasurate).<br />
Potrivit formulării bazată pe optimizare, politicile mo<strong>de</strong>lului MPC se pot efectua ca şi<br />
IMC dar cu capabilitatea <strong>de</strong> adaptare pentru a integra constrângerile. Politicile MPC pot fi<br />
reglate pentru a minimiza abaterea <strong>de</strong> la referinţă a inventarului, modificării <strong>în</strong> <strong>în</strong>ceperea<br />
fabricaţiei sau o combinaţie pon<strong>de</strong>rată.<br />
Lucrarea a prezentat un studiu comparativ care a aratat că MPC a fost capabil să<br />
efectueze SRR (Smoothing Replenishment Rule) cu privire la ambele valori. Performanţa optimă<br />
a politicilor <strong>de</strong>cizionale MPC cu privire la calitatea semnalelor sale exogene, articulează <strong>în</strong><br />
special previziunile cererii. Efectele negative ale erorii prognozei pot fi atenuate prin aplicarea<br />
unei proceduri <strong>de</strong> prognozare contextualizată pentru politicile <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie.<br />
Fig. 2.41 Analogia Mecanicii Flui<strong>de</strong>lor pentru un sistem clasic producție-inventariere [SCH/b 10].<br />
2.3 Concluzii<br />
Puţine sunt meto<strong>de</strong>le şi tehnicile <strong>de</strong>cizionale utilizate <strong>în</strong> practica economică care pot fi<br />
aplicate <strong>în</strong> sistemele economice reale. Acest număr relativ mic este reprezentat <strong>de</strong> dificultatea <strong>de</strong><br />
mo<strong>de</strong>lare completă a unui Supply Chain <strong>în</strong> realitate, <strong>în</strong> special acele lanţuri <strong>de</strong> aprovizionare<br />
care implică mai mulţi actori (sisteme economice) având <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>re volumul mare <strong>de</strong> informaţii<br />
necesare, care <strong>în</strong> plus generează unele dificultăţi <strong>în</strong> a lucra cu ele <strong>în</strong> termeni <strong>de</strong> timp şi <strong>de</strong> calcul<br />
al capacităţii.<br />
Lucrarea <strong>de</strong> faţă prezintă o abordare promiţătoare <strong>de</strong> optimizare a<br />
managementului <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>, <strong>de</strong>numit <strong>în</strong> continuare mo<strong>de</strong>l hibrid<br />
AHP-CA (Analytic Hierarchy Process – Cifra <strong>de</strong> afaceri). Trebuie precizat că mo<strong>de</strong>lele<br />
matematice nu elimină procesul <strong>de</strong> gândire al <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ntului. Scopul mo<strong>de</strong>lelor matematice<br />
20
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
este să pună la dispoziţia celui ce ia o <strong>de</strong>cizie, meto<strong>de</strong> care să îi sporească propria<br />
capacitate <strong>de</strong> a face ju<strong>de</strong>căţi şi <strong>de</strong> a lua hotărâri, nelăsând acest lucru numai pe baza<br />
intuiţiei sau modului personal <strong>de</strong> a raţiona. Problema managementului <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong><br />
<strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> stă la baza formulării mo<strong>de</strong>lului euristic <strong>de</strong>finit <strong>în</strong> cadrul<br />
capitolului 5 al acestei lucrări.<br />
3. CERCETĂRI TEORETICE PRIVIND LOGISTICA INDUSTRIALĂ,<br />
SUPPLY CHAIN ŞI MANAGEMENTUL STOCURILOR<br />
3.1.2 Definirea termenului <strong>de</strong> logistică industrială<br />
Logistica Industrială constă <strong>în</strong> ansamblul mo<strong>de</strong>lelor, proce<strong>de</strong>elor şi mijloacelor <strong>de</strong><br />
manipulare, stocare, <strong>de</strong>pozitare, transport intern şi gestionare a semifabricatelor şi a altor materii<br />
prime şi materiale, <strong>în</strong> cadrul unei intreprin<strong>de</strong>ri, necesare <strong>de</strong>sfăşurării procesului <strong>de</strong> producţie.<br />
Fig. 3.2 Sistem logistic industrial<br />
Astăzi, logistica industrială integrată <strong>în</strong> strategia unei <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>ri, este larg recunoscută<br />
ca un mijloc <strong>de</strong> reducere a costurilor, intrarea pe pieţe şi crearea <strong>de</strong> servicii pentru clienti.<br />
Multe <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>ri caută să-şi perfecţioneze capacitătile <strong>de</strong> integrare, ca modalitate <strong>de</strong> a-<br />
şi atinge obiectivele <strong>în</strong> afaceri. Aceste <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>ri îşi manifestă <strong>de</strong> asemenea preocuparea <strong>în</strong><br />
legătură cu soluţiile existente aflate la dispoziţia lor, pentru a rezolva această provocare numită,<br />
integrare.<br />
În acelaşi timp, tendinţe precum globalizarea, digitalizarea, regulamente elastice precum<br />
şi nevoia <strong>de</strong> securitate sporită, fac integrarea şi mai importantă pentru <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>ri, <strong>în</strong> fiecare zi.<br />
Companiile se confruntă cu schimbări rapi<strong>de</strong> şi din ce <strong>în</strong> ce mai complexe, astfel apărând<br />
probleme <strong>în</strong> afaceri care nu pot fi rezolvate cu tactica “una-câte-una”, gestionarea acestor<br />
probleme impunând soluţia integrării.<br />
21
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.1.5 Managementul logistic<br />
Tabelul 3.1 Tipuri <strong>de</strong> logistică [w 1]<br />
Managementul logisticii este o funcţiune integrantă care coordonează şi optimizează<br />
toate activităţile logistice, dar şi integrează activităţile logistice cu alte funcţiuni, incluzând<br />
marketing, vânzări, producţie, finanţe şi tehnologia informaţiei.<br />
tactice.<br />
Activităţile <strong>de</strong> management al logisticii includ <strong>de</strong> regulă:<br />
managementul transporturilor, managementul parcului auto;<br />
<strong>de</strong>pozitarea, manipularea materialelor;<br />
satisfacerea comenzilor;<br />
proiectarea reţelei logistice;<br />
managementul inventarelor;<br />
planificarea ofertei/cererii;<br />
managementul furnizorilor <strong>de</strong> servicii logistice;<br />
funcţiunea logistică inclu<strong>de</strong> <strong>de</strong> asemenea aprovizionarea şi procurarea,<br />
planificarea şi programarea producţiei, ambalarea şi asamblarea şi serviciile<br />
pentru clienţi;<br />
este implicată la toate nivelurile planificării şi executării – strategice, operaţionale şi<br />
22
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.1.7 Concluzii<br />
În mod ironic, <strong>în</strong> ciuda mediilor complexe <strong>de</strong> afaceri <strong>de</strong> astăzi, cele mai multe săli <strong>de</strong><br />
consiliu din cadrul companiilor, nu dau atenţia cuvenită părţii logistice <strong>în</strong> afaceri, <strong>în</strong> primul rând<br />
pentru că funcţia sa <strong>în</strong> mod tradiţional a fost privită doar ca un cost <strong>de</strong> afaceri.<br />
Profesioniştii <strong>în</strong> logistică din multe companii nu au reuşit să ˝educe˝ executivii cu privire<br />
la modul <strong>de</strong> gestionare logistică, care poate adăuga valoare – un management logistic eficient<br />
poate fi o armă <strong>în</strong> sine.<br />
Companiile care incorporează managementul şi planificarea logistică pe termen lung, a<br />
strategiilor <strong>de</strong> afaceri, pot obţine câştiguri enorme. Vizualizarea logistică la nivel strategic este<br />
cel mai bun şi eventual, singura modalitate <strong>de</strong> a produce competitiv avantaje din achiziţionare şi<br />
distribuţie.<br />
3.2.1 Conceptul <strong>de</strong> Supply Chain<br />
Supply Chain reprezintă totalitatea furnizorilor, centrelor <strong>de</strong> producţie, <strong>de</strong>pozitelor,<br />
centrelor <strong>de</strong> distribuţie şi punctelor <strong>de</strong> vânzare en-<strong>de</strong>tail şi totalitatea materiilor prime, <strong>stocurilor</strong><br />
<strong>de</strong> semifabricate şi produse finite care circulă <strong>în</strong>tre diversele puncte.<br />
Fig. 3.13 Structura generală a unui Supply Chain<br />
Supply Chain este o filieră logistică, acest ‘lanţ logistic’ <strong>de</strong> aprovizionare-distribuţie are<br />
ca obiect <strong>de</strong> activitate transformarea resurselor naturale, a materiilor prime şi a componentelor<br />
<strong>în</strong>tr-un produs finit <strong>de</strong>stinat clientului final.<br />
23
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.2.3 Integrarea planului strategic al Supply Chain<br />
3.2.5 Managementul Supply Chain<br />
Fig 3.15 Integrarea planului strategic al Supply Chain<br />
Ceea ce diferă <strong>în</strong>tre Supply Chain Management şi logistică este punctul <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>în</strong> care<br />
sunt luate <strong>în</strong> consi<strong>de</strong>rare aceleaşi activităţi:<br />
- Logistica, <strong>în</strong>tr-o concepţie mai evoluată, este totalitatea activităţilor cu privire la fluxul<br />
<strong>de</strong> materiale, produse şi a informaţiilor din interiorul societăţii, dintre societate şi furnizorii şi<br />
clienţii săi, concentrându-se <strong>de</strong> la fiecare tip <strong>de</strong> activitate (aprovizionare, <strong>de</strong>pozitare, distribuţie,<br />
…) la gestiunea integrată a acestora.<br />
- SCM, <strong>în</strong> afara integrării tuturor activităţilor logistice ale societăţii, o lărgire a graniţelor<br />
societăţii până la inclu<strong>de</strong>rea furnizorilor şi clienţilor, stabindu-se cu aceştia colaborări strategice<br />
şi operative cu obiectivul atingerii unui cost global minor a aşa numitului sistem al exten<strong>de</strong>d<br />
enterprise, concept mereu mai important <strong>în</strong> urma extin<strong>de</strong>rii mo<strong>de</strong>lului societăţii reţea <strong>în</strong> care<br />
gesiunea raporturilor dintre actorii aparţinători diverselor entităţi, <strong>de</strong>vine fundamentală.<br />
24
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 3.18 Arhitectura unui Supply Chain tradiţional<br />
3.2.5.1 Teoria <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> managementul Supply Chain<br />
Conceptele şi meto<strong>de</strong>le tradiţionale <strong>de</strong> management <strong>de</strong> afaceri axate pe optimizarea<br />
activităţilor interne ale companiei, cum ar fi MRP, se adresează îmbunătăţirii, funcţionării şi<br />
reducerii <strong>de</strong> cost printr-o mai bună planificare şi execuţie a activităţilor interne.<br />
Aceste meto<strong>de</strong> au limitări <strong>în</strong> relaţiile cu incertitudinile din mediul <strong>de</strong> afaceri extern şi prin<br />
urmare, implică necesitatea <strong>de</strong> sisteme <strong>de</strong> suport ale <strong>de</strong>ciziei care pot ajuta managerii pentru a<br />
<strong>în</strong>ţelege costurile, beneficiile şi riscurile asociate respecitv diverselor alternative.<br />
3.2.5.2 Decizii bazate pe negocieri<br />
25
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.2.5.3 Decizii bazate pe strategii<br />
3.2.5.4 Decizii bazate pe activităţi<br />
3.2.5.6 Meto<strong>de</strong> si tehnici <strong>de</strong> fundamentare a <strong>de</strong>ciziilor<br />
3.2.5.6.1 Metoda AHP<br />
Metoda AHP are trei paşi:<br />
1. Compararea perechilor <strong>de</strong> alternative <strong>de</strong>cizionale <strong>în</strong> funcţie <strong>de</strong> fiecare criteriu <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>cizie, pentru a le ierarhiza <strong>în</strong> raport cu factorul respectiv [w 19];<br />
26
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 3.20 Calculul sumelor pe coloane [w 19] Fig. 3.21 Împărţirea fiecărui element [w 19]<br />
Fig. 3.22 Calculul consecinţelor [w 19]<br />
2. Compararea perechilor <strong>de</strong> criterii <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie <strong>în</strong> acelaşi mod <strong>în</strong> care am comparat<br />
alternativele; se obţine o ierarhizare relativă a acestora;<br />
3. Crearea matricii performanţelor şi calculul scorurilor alternativelor pentru toate<br />
criteriile <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie folosind ierarhizarea variantelor obţinută la pasul 1şi ierarhizarea criteriilor<br />
<strong>de</strong> la pasul 2.<br />
Fig. 3.23 Calculul scorurilor alternativelor [w 19]<br />
27
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.2.5.6.2 Tehnici <strong>de</strong>cizionale <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
În conditii <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>, pentru alegerea variantei optime <strong>de</strong> actiune, se pot folosi mai<br />
multe tehnici (criterii, reguli) <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie:<br />
Fig. 3.24 Tehnici <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
3.2.5.8 Scurt istoric al managementului <strong>stocurilor</strong> in Supply Chain<br />
Inventarul este peste tot. Inventarul este foarte important pentru o unitate <strong>de</strong> producţie<br />
care produce mărfuri. De la revoluţia industrială, producătorii au favorizat pe scară largă<br />
producţia, care creează cantităţi mai mari <strong>de</strong>cât consumul şi generează inventar. Ca atare, multe<br />
mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> gestiune a <strong>stocurilor</strong> au fost <strong>de</strong>zvoltate. Tabelul 3.11 oferă un scurt rezumat al câtorva<br />
mo<strong>de</strong>le care influenţează atât teoriile cât şi practicile <strong>de</strong> inventar.<br />
Tabel 3.11 Istoria managementului materialelor [LI 07]<br />
28
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.2.6 Concluzii<br />
Ţinta Supply Chain Management este cooperarea şi <strong>în</strong>cre<strong>de</strong>rea şi recunoaşterea că<br />
planificarea este gestionată corect şi că Supply Chain Management <strong>în</strong>cepe şi se sfârşeşte<br />
cu clientul.<br />
Programele Supply Chain Management se concentrează intens asupra efectivei cereri a<br />
clienţilor, mai mult <strong>de</strong>cât asupra forţării pietei cu cantităţi <strong>de</strong> produse ce pot fi sau mai<br />
puţin vândute rapid şi care reacţionează la efectiva cerere a clienţilor minimizând fluxul<br />
<strong>de</strong> materiale şi produse finite <strong>în</strong> fiecare nod al lanţului.<br />
Supply Chain Management are ca obiectiv creşterea profitabilităţii <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>rii prin:<br />
Reducerea costurilor operative<br />
Creşterea productivităţii<br />
Reducerea timpului ciclului comenzii<br />
3.3 Managementul <strong>stocurilor</strong><br />
Stocul <strong>de</strong> produse este <strong>de</strong>tinut pentru a satisface cererile viitoare.<br />
Pentru ca <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>rea să poată asigura <strong>în</strong>tot<strong>de</strong>auna satisfacerea cererii pe un interval <strong>de</strong><br />
timp dat, este necesar să se realizeze un stoc <strong>de</strong> produse rezultate <strong>în</strong> urma procesului <strong>de</strong><br />
producţie.<br />
Dacă <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>rea menţine un stoc prea mare <strong>de</strong> produse, poate apărea o pier<strong>de</strong>re,<br />
constând din imobilizarea fondurilor băneşti investite <strong>în</strong> aceste produse, precum şi <strong>în</strong> eventuala<br />
<strong>de</strong>preciere a produselor sau recondiţionarea lor periodică.<br />
Dacă stocul nu ar putea să satisfacă cererea <strong>în</strong>registrată <strong>de</strong> <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>re pe o perioadă <strong>de</strong><br />
timp, ar apărea din nou pier<strong>de</strong>ri datorate penalizărilor plătite, pentru nesatisfacerea comenzilor.<br />
Fig. 3.31 Stocurile <strong>în</strong> procesele <strong>de</strong> producţie [w 5]<br />
29
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.3.2 Diagrama gestiunii stocului<br />
Managementul <strong>stocurilor</strong> este factorul <strong>de</strong>cisiv pentru reusita unei intreprin<strong>de</strong>ri.<br />
Managementul corect si eficace al stocului poate facilita livrarea productiei cu calitatea necesara,<br />
la timpul dorit si la pret rentabil.<br />
Fig. 3.33 Diagrama gestiunii stocului [w 5]<br />
Din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al managementului, stocul este o lista (inventar) a tuturor<br />
materialelor necesare procesului <strong>de</strong> productie intr-o anumita perioada <strong>de</strong> timp.<br />
Inventarul este stocul oricărui element sau a resurselor utilizate <strong>în</strong>tr-o <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>re.<br />
Un sistem <strong>de</strong> inventariere este un set <strong>de</strong> politici şi proceduri care <strong>de</strong>termină nivelurile <strong>de</strong> inventar<br />
care ar trebui să fie menţinute, când ar trebui să fie alimentat stocul şi cât <strong>de</strong> mari ar trebui să fie<br />
comenzile.<br />
3.3.4 Lotul economic şi punctul <strong>de</strong> reaprovizionare (EOQ/ ROP)<br />
Fig. 3.35 Lotul economic si punctul <strong>de</strong> reaprovizionare (EOQ/ ROP) [W 5]<br />
30
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
3.3.5 Perioadă fixă (FP = Fixed Period)<br />
3.3.8 Obiectivele menţinerii <strong>stocurilor</strong><br />
Fig. 3.44 Perioadă fixă [w 5]<br />
Funcţia <strong>de</strong> management a <strong>stocurilor</strong> este o funcție <strong>de</strong> colectivă și trebuie să sprijine<br />
obiectivele <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>rii ca un <strong>în</strong>treg, acestea sunt [MUR 05]:<br />
• supraviețuire și creștere economică;<br />
• satisfacţie maximă a clienţilor;<br />
• condiții bune <strong>de</strong> muncă ale angajaţilor;<br />
• avans tehnologic față <strong>de</strong> concurenți.<br />
În plus, obiectivele menţinerii <strong>stocurilor</strong> sunt:<br />
Menținerea continuității operațiunilor productive prin asigurarea unui flux uniform<br />
<strong>de</strong> materiale;<br />
Reducerea costurilor materiale prin utilizarea unor tehnici sistematice <strong>de</strong> control;<br />
Eliberarea <strong>de</strong> capital <strong>de</strong> lucru pentru scopuri productive, prin controlul eficient al<br />
<strong>stocurilor</strong>;<br />
31
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Creșterea competitivității produselor finite prin asigurarea calității potrivite, la<br />
prețul potrivit;<br />
Stabilirea bunelor relaţii cu cumpărătorul şi cu furnizorul;<br />
Asigurarea costurilor scăzute şi eficienţă maximă;<br />
Stabilirea unor standar<strong>de</strong> etice <strong>în</strong>alte;<br />
Menţinerea unui volum optim <strong>de</strong> stocaj pentru păstrarea eficienţei operaţiunilor <strong>de</strong><br />
producţie şi <strong>de</strong> vânzare;<br />
Menţinerea unui minim <strong>de</strong> investiţii <strong>în</strong> stocuri pentru a maximiza rentabilitatea;<br />
Furnizare eficientă -> 7 “right conditions”: clientul potrivit, produsul potrivit, locul<br />
potrivit, momentul potrivit, cantitatea potrivită, calitatea potrivită, costul potrivit.<br />
Prin analiza financiară atentă, se poate <strong>de</strong>monstra că o reducere <strong>de</strong> 5% a costurilor materiale va<br />
duce la profituri crescute echivalente cu o creștere <strong>de</strong> 36% a vânzărilor. Reducerea costurilor<br />
materialelor este <strong>de</strong> preferat mai mult <strong>de</strong> un manager <strong>de</strong>cat realizarea unei creșteri a vânzărilor.<br />
Pentru a crește vânzările, trebuie să se facă multe eforturi și <strong>de</strong> asemenea eforturi <strong>în</strong> confruntarea<br />
cu mediul extern și incertitudinile, <strong>de</strong> aceea va fi mai ușor rezolvarea problemei reducerii<br />
costurilor materiale [MUR 05].<br />
3.3.11 Optimizarea <strong>stocurilor</strong><br />
Optimizarea <strong>stocurilor</strong> are <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>re <strong>de</strong>terminarea unei astfel <strong>de</strong> strategii <strong>în</strong>cât cheltuielile<br />
prilejuite <strong>de</strong> procesul stocajului să fie minime . Aceasta presupune găsirea soluţiilor pentru<br />
următoarele două probleme:<br />
cu ce frecvenţă trebuie efectuată aprovizionarea<br />
cu ce cantitate <strong>de</strong> mărfuri trebuie realizată aprovizionarea <strong>de</strong> fiecare dată<br />
Optimizarea <strong>stocurilor</strong> presupune ca o primă etapă <strong>de</strong>terminarea şi măsurarea lor <strong>în</strong><br />
ve<strong>de</strong>rea minimizătii costului total şi nu a unuia sau altuia din cele două costuri parţiale implicate,<br />
respectiv, cheltuielile ocazionate <strong>de</strong> aprovizionare sau <strong>de</strong> existenţa stocului <strong>de</strong> mărfuri <strong>în</strong> <strong>de</strong>pozit.<br />
Atunci când cele două tipuri principale <strong>de</strong> cheltuieli rămân constante, politica <strong>de</strong> aprovizionare a<br />
<strong>de</strong>pozitului se realizează <strong>în</strong> funcţie <strong>de</strong> volumul previzionat al vânzărilor.<br />
3.3.12 Concluzii<br />
Rezolvarea problemelor legate <strong>de</strong> <strong>de</strong>terminarea <strong>stocurilor</strong> optime se face cu ajutorul unor<br />
mo<strong>de</strong>le matematice ale teoriei <strong>stocurilor</strong>.<br />
Mo<strong>de</strong>lele <strong>de</strong> teoria <strong>stocurilor</strong> se pot clasifica după mai multe criterii:<br />
32
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
topologic<br />
produse.<br />
1. După modul cum evoluează <strong>în</strong> timp<br />
− mo<strong>de</strong>le dinamice,<br />
− mo<strong>de</strong>le statice.<br />
2. După natura aleatoare sau nu a elementelor sale<br />
− mo<strong>de</strong>le stochastice,<br />
− mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong>terministe.<br />
3. După valorile posibile ale unor variabile (<strong>de</strong> exemplu, cererea)<br />
− mo<strong>de</strong>le cu cerere continuă,<br />
− mo<strong>de</strong>le cu cerere discretă.<br />
4. După numărul <strong>de</strong> stocuri <strong>de</strong> materiale distincte (se mai numesc şi staţii) –criteriu<br />
− mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> stocare cu o singură staţie – stocarea unui singur tip <strong>de</strong> material, produs etc.<br />
− mo<strong>de</strong>le <strong>de</strong> stocare cu mai multe staţii – stocarea mai multor tipuri <strong>de</strong> materiale,<br />
Toate mărfurile, <strong>în</strong> procesul trecerii lor <strong>de</strong> la producător la consumator rămân pentru o<br />
perioadă <strong>de</strong> timp sub formă <strong>de</strong> stocuri; uneori cănd trec prin mai multe verigi ele pargurg această<br />
fază <strong>de</strong> mai multe ori. Alegerea criteriilor <strong>de</strong> optimizare a <strong>stocurilor</strong> se face <strong>în</strong> funcţie <strong>de</strong> natura<br />
şi obiectul activităţii <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>rii comerciale şi <strong>de</strong> locul pe care îl ocupă <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>rea <strong>în</strong> cadrul<br />
canalelor <strong>de</strong> distribuţie a mărfurilor [BĂŞ 04].<br />
4. CONTRIBUŢII TEORETICE PRIVIND MODELAREA<br />
MULTICRITERIALĂ A STOCURILOR DE PIESE/COMPONENTE/<br />
MATERIALE OBŢINUTE ÎN URMA DEZASAMBLĂRII UNOR PRODUSE<br />
RETURNATE<br />
4.1 Recuperarea produselor ieşite din uz<br />
„Într-o lume cu resurse naturale limitate, paradigma dominantă până acum a fost aceea a<br />
creşterii infinite. Este necesar să se schimbe această paradigmă <strong>în</strong>ainte <strong>de</strong> a fi striviţi <strong>de</strong> limitele<br />
pe care le are natura”, remarca profesorul Serge Latouche. Economistul francez <strong>de</strong>monstrează cu<br />
argumente originale că nu mai este sustenabilă creşterea economică <strong>de</strong> tip actual, că natura <strong>în</strong><br />
care trăim are limite evi<strong>de</strong>nte <strong>de</strong> care, <strong>în</strong> sfârşit, trebuie să se ţină seama.<br />
Recuperarea <strong>de</strong> produse şi tehnicile <strong>de</strong> gestionare a <strong>de</strong>şeurilor au <strong>de</strong>venit populare ca<br />
urmare a creşterii gradului <strong>de</strong> conştientizare asupra impactul ecologic a oricărei activităţi<br />
33
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
industriale. Atâta timp cât cererea <strong>de</strong> materii prime creşte la nivel mondial, trebuie să se facă<br />
eforturi mai mari <strong>în</strong> direcţia reciclării.<br />
Pentru <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>rile ale căror produse sunt <strong>de</strong>osebit <strong>de</strong> costisitoare şi sofisticate,<br />
reutilizarea produselor sau componentelor poate reprezenta o reducere <strong>de</strong> 50% din costurile <strong>de</strong><br />
producţie (Fontanella, 1999).<br />
Fig. 4.1 Maşini unelte ieşite din uz (dotarea Univ.Transilvania Braşov)<br />
Fig. 4.2 Recuperarea autovehiculelor (SC Remat SA Braşov)<br />
34
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 4.3 Recilarea <strong>de</strong>şeurilor Al, Cu, Zn, Bz. (SC Remat SA Braşov)<br />
Fig. 4.4 Recuperarea altor produse (SC Remat SA Braşov)<br />
Recuperarea şi reutilizarea resurselor reciclabile reprezintă mijloace <strong>de</strong> soluţionare a<br />
contradicţiei dintre cerinţele procesului <strong>de</strong> creştere economică şi caracterul restrictiv al<br />
resurselor.<br />
35
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 4.5 Colectarea <strong>de</strong> produse <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea reciclării (SC Remat SA Braşov)<br />
Recuperarea şi reutilizarea resurselor reciclabile reprezintă mijloace <strong>de</strong> soluţionare a<br />
contradicţiei dintre cerinţele procesului <strong>de</strong> creştere economică şi caracterul restrictiv al<br />
resurselor. Recupararea fiind procesul <strong>în</strong> care un număr <strong>de</strong> componente/subansamble sunt<br />
extrase dintr-un produs pentru recuperare. Reutilizarea implică reprocesarea materialului<br />
<strong>în</strong>globat <strong>în</strong> produs sau <strong>în</strong> componentele acestuia care după aceea sunt utilizate <strong>în</strong> fabricarea unor<br />
produse noi [GHE 09].<br />
4.2 Conceptul Lean (flexibilitate, zvelteţe)<br />
Sistemul Lean subliniază prevenirea generării <strong>de</strong> „<strong>de</strong>șeuri” <strong>de</strong>rivate din timpi<br />
suplimentari şi consumuri <strong>de</strong> materiale sau munci care nu aduc valoare produselor sau<br />
serviciilor. Eficienţa sistemului Lean furnizează produse şi servicii la valori corecte, locul<br />
potrivit, momentul potrivit, condiţia potrivită.<br />
Originile Lean Manufacturing pot fi regasite in sistemul <strong>de</strong> productie adoptat <strong>de</strong> Toyota<br />
(Toyota Production System - TPS) având drept obiectiv reducerea şi eliminarea acolo un<strong>de</strong> este<br />
posibil a cheltuielilor inutile.<br />
36
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
4.5 Procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zasamblare<br />
Fig. 4.9 Structura produselor recuperate<br />
Activitatea <strong>de</strong> recuperare <strong>de</strong> produse nu este simplă, acestea fiind recepţionate <strong>în</strong>tr-o<br />
varietate <strong>de</strong> <strong>condiţii</strong> şi este dificil să ştii dinainte exact cât <strong>de</strong> multe produse ar fi necesare pentru<br />
<strong>de</strong>zasamblare şi a <strong>în</strong><strong>de</strong>plini cererea pentru piese şi materiale pe piaţa second-hand.<br />
Atunci când <strong>în</strong><strong>de</strong>plinesc standar<strong>de</strong>le <strong>de</strong> calitate cerute, piesele/componentele/materiale<br />
recuperate <strong>în</strong> urma <strong>de</strong>zasamblării, pot fi folosite <strong>în</strong> asamblarea unui nou produs final ca o<br />
alternativă low-cost pentru cele nou fabricate, astfel, o parte a valorii economice integrate a<br />
produselor returnate pot fi salvate <strong>de</strong> remanufacturare.<br />
Alte opţiuni profitabile după remanufacturare ar fi repararea sau reciclarea. În reciclare,<br />
materialul este recuperat, pentru ca piesele/componentele/materialele obţinute din produsele<br />
37
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
ieşite din uz să nu fie pur şi simplu eliminate, preferându-se tehnici <strong>de</strong> reciclare prin care se evită<br />
complet obţinerea <strong>de</strong> <strong>de</strong>şeuri.<br />
4.6 Remanufacturarea<br />
Remanufacturarea este un proces industrial care presupune transformarea produselor<br />
utilizate, <strong>în</strong>tr-o stare <strong>de</strong> „ca nou”. Acest proces <strong>în</strong>cepe cu colectarea <strong>de</strong> produse ieşite din uz şi<br />
inclu<strong>de</strong>rea lor unui nou ciclu <strong>de</strong> fabricaţie, <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care acestea sunt <strong>de</strong>montate <strong>în</strong> piese. După<br />
curăţare şi inspecţie, piesele <strong>de</strong>zasamblate sunt supuse operaţiunilor <strong>de</strong> reparaţii şi <strong>în</strong>locuire a<br />
părţilor <strong>de</strong>fecte, <strong>în</strong> cele din urmă, toate piesele sunt re-asamblate <strong>în</strong>tr-un produs recondiţionat. În<br />
plus faţă <strong>de</strong> reparare şi <strong>în</strong>locuire, unele piese pot fi <strong>de</strong> asemenea adăugate, astfel<br />
remanufacturarea <strong>în</strong>seamnă obţinerea unui nou produs diferit <strong>de</strong> cel iniţial.<br />
Fig 4.10 Sistem <strong>de</strong> reciclare <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea remanufacturării [OH 06]<br />
4.6.1 Caz special al mo<strong>de</strong>lului EOQ <strong>în</strong> remanufacturare<br />
Consi<strong>de</strong>răm cazul <strong>în</strong> care, produsele sunt remanufacturate cu o rată p pe unitatea<br />
<strong>de</strong> timp şi o rata a cererii q pe unitatea <strong>de</strong> timp, remanufacturarea şi cererea pot avea loc<br />
simultan. Având <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>re satisfacerea cererii, este <strong>de</strong>ci necesar ca:<br />
q < p (4.1)<br />
Produsele sunt fabricate doar pe parcursul timpului τ1 şi nu este permis <strong>de</strong>ficitul.<br />
Producţia este oprită <strong>în</strong> momentul <strong>în</strong> care stocul ajunge la un nivel S.<br />
Obiectivul este bine<strong>în</strong>ţeles o politică optimă <strong>de</strong> gestiune a remanufacturării. Ne<br />
propunem să minimizăm costul mediu/unitatea <strong>de</strong> timp, C, pentru un orizont <strong>de</strong> timp<br />
ne<strong>de</strong>finit.<br />
38
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 4.11 Graficul inventarului<br />
Tabel 4.1 Notaţii utilizate <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea formulării matematice<br />
S maximul stocului pe durata unei perioa<strong>de</strong> T (acolo un<strong>de</strong> producţia se opreşte)<br />
p rata producţiei (nr.produse/unitatea <strong>de</strong> timp)<br />
q rata cererii (nr.produse/unitatea <strong>de</strong> timp)<br />
τ1 timpul necesar pentru a construi nivelul <strong>de</strong> inventar <strong>de</strong> la 0 la S<br />
timpul necesar cererii pentru epuizarea <strong>stocurilor</strong> (atâta timp cât producţia este<br />
τ2<br />
oprită)<br />
setup cost/ciclu <strong>de</strong> producţie, este vorba <strong>de</strong> costul unei secvenţe oprire-pornire a<br />
c1 producţiei. Acest cost este legat <strong>de</strong> creşterea ritmului <strong>de</strong> producţie <strong>de</strong> la nivel 0 la<br />
un nivel dat S<br />
c2 holding cost/buc./unitate <strong>de</strong> timp; este costul <strong>de</strong> stocare<br />
că:<br />
Politica optimă poate fi stabilită <strong>în</strong> mai multe moduri. O astfel <strong>de</strong> formulare poate fi<br />
- producţia <strong>în</strong>cepe când minimul este atins şi producţia se opreşte când maximul<br />
pe durata unei perioa<strong>de</strong>, este <strong>în</strong><strong>de</strong>plinit, sau<br />
- (4.17)<br />
apoi, poate fi <strong>de</strong>terminat:<br />
Aceeaşi politică optimă <strong>de</strong> gestiune poate fi enunţată astfel:<br />
39<br />
(4.18)<br />
„Începutul unui ciclu <strong>de</strong> producţie să se efectueze la fiecare unităţi <strong>de</strong> timp şi să se<br />
producă pe durata .”<br />
În formatul uzual „câte” şi „când”, politica poate fi formulată astfel:<br />
„Începutul unui ciclu <strong>de</strong> producţie are loc la fiecare unităţi <strong>de</strong> timp şi se vor produce<br />
p produse pe durata fiecărui ciclu.
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
4.7 Concluzii<br />
“Reutilizarea presupune <strong>de</strong>păşirea obsesiei <strong>de</strong> risipă a bunurilor <strong>în</strong>vechite şi a tendinţei<br />
continue <strong>de</strong> dotare cu produse noi şi adoptarea obiceiului <strong>de</strong> a repara şi a nu arunca <strong>în</strong> stare<br />
funcţională iar reciclarea urmăreşte ca orice produs din categoria <strong>de</strong>şeurilor şi rebuturilor ce<br />
<strong>de</strong>rivă din activităţile economice şi nu mai poate fi <strong>de</strong>scompus, să fie recuperat pentru a putea fi<br />
reintrodus <strong>în</strong> circuitul economic” (Latouche, 2006).<br />
În activitatea <strong>de</strong> refolosire directă (as-is), nici un proces suplimentar <strong>de</strong> producţie pentru<br />
producţia iniţială, nu este necesar, iar principala problemă este o problemă <strong>de</strong> management a<br />
inventarului <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>.<br />
Pentru reciclarea materialelor, sunt necesare procese noi <strong>de</strong> producţie pentru a transforma<br />
produsele returnate <strong>în</strong> materii prime. Cu toate acestea, este mai mult o problemă tehnologică<br />
<strong>de</strong>cât o problemă <strong>de</strong> management iar meto<strong>de</strong>le conventionale pot fi utilizate pentru a planifica şi<br />
controla operaţiunile <strong>de</strong> reciclare.<br />
5. CONTRIBUŢII PRIVIND ELABORAREA UNUI MODEL DE<br />
OPTIMIZARE MULTICRITERIALĂ A STOCURILOR ÎN CONDIŢII DE<br />
INCERTITUDINE<br />
Raportul Comisiei Europene <strong>de</strong> la Brussels din 02.02.2011 [w 4], arată că pe pieţele <strong>de</strong><br />
mărfuri s-au afişat volatilitatea crescută şi variaţia fără prece<strong>de</strong>nt a preţurilor <strong>în</strong> ultimii ani.<br />
Preţurile, <strong>în</strong> toate pieţele <strong>de</strong> materii prime importante incluzând energia, metalele şi mineralele,<br />
agricultura şi alimentaţia, au crescut brusc <strong>în</strong> 2007 pentru a ajunge la un vârf <strong>în</strong> 2008, scăzând<br />
puternic din a doua jumătate a anului 2008 şi au avut o tendinţă <strong>de</strong> creştere din nou din vara<br />
anului 2009. La diferite gra<strong>de</strong>, aceste modificări ale preţurilor s-au reflectat <strong>în</strong> preţurile <strong>de</strong><br />
consum conducând uneori la tulburări sociale şi lipsuri.<br />
Acest raport prezintă o imagine <strong>de</strong> ansamblu a ceea ce a fost realizat <strong>în</strong> fiecare dintre<br />
aceste domenii şi a paşilor care sunt planificaţi pentru a fi făcuţi <strong>de</strong> acum <strong>în</strong>ainte. Această<br />
planificare este parte a strategiei Europei 2020 pentru a asigura o creştere inteligentă şi durabilă<br />
şi este strâns legată <strong>de</strong> iniţiativa emblematică pentru o Europă eficientă a resurselor.<br />
Protecţia mediului are ca obiective ecologizarea prin implementarea <strong>de</strong> surse <strong>de</strong> energii<br />
neconventionale (panouri solare, pompe <strong>de</strong> caldură [FAU 12/1]) urmărind reducerea consumului<br />
<strong>de</strong> resurse <strong>de</strong> combustibili şi optimizarea consumului <strong>de</strong> energie şi orientările către iniţiativa UE<br />
privind materiile prime, prin creşterea eficienţei resurselor şi promovarea reciclării.<br />
40
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
5.1 Cel mai bun mod <strong>de</strong> a reduce cantitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>șeuri și <strong>de</strong> a <strong>în</strong>curaja reciclarea<br />
Fig. 5.1 Munţi <strong>de</strong> <strong>de</strong>şeuri<br />
În<strong>de</strong>părtarea produselor ieşite din uz, poluează mediul <strong>în</strong>conjurător atunci când nu se mai<br />
pot refolosi sau nu se pot elimina fără a polua. Pentru a salva mediul e nevoie <strong>de</strong> efort, <strong>de</strong> voinţă<br />
şi conştiinciozitate. Cel mai bun mod <strong>de</strong> a reduce cantitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>șeuri și <strong>de</strong> a <strong>în</strong>curaja reciclarea<br />
este că aceste produse ieşite din uz pot <strong>de</strong>veni atractii, pot <strong>de</strong>veni utile pentru părţi ale societăţii<br />
care nu au nevoie <strong>de</strong> <strong>în</strong>altă tehnologie, <strong>de</strong>sign impunător sau adaptări inutile.<br />
41
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 5.2 Mod <strong>de</strong> reutilizare a produselor recuperate [w 8 – w 18, w 20]<br />
Dacă vrem să putem trece prin aceste vremuri turbulente trebuie să fim capabili să ne<br />
adaptăm la schimbare. Toate lucrurile se schimbă, inclusiv aspectele noastre sociale.<br />
„Nu putem rezolva problemele folosind acelaşi mod <strong>de</strong> gândire pe care l-am folosit atunci când<br />
le-am creat” spunea Albert Einstein.<br />
42
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
5.2 Recuparearea maşinilor unelte convenţionale<br />
Domeniul industrial a prezentat şi continuă să <strong>în</strong>registreze o dinamică accentuată pe plan<br />
mondial <strong>în</strong><strong>de</strong>osebi <strong>în</strong> ultimele <strong>de</strong>cenii, contribuind la creşterea economică mondială. Dintre<br />
produsele industriale, maşinile-unelte, principalele maşini producătoare <strong>de</strong> mijloace <strong>de</strong> producţie<br />
şi bunuri <strong>de</strong> consum, constituie factori <strong>de</strong>terminanţi <strong>în</strong> procesul <strong>de</strong>zvoltării economice şi sociale.<br />
[GHE 09]<br />
unelte.<br />
Fig. 5.3 Maşini unelte din dotarea Universităţii Transilvania din Braşov (a)<br />
Conceptul <strong>de</strong> reutilizare se aplică la nivel <strong>de</strong> component sau subansamblu al maşinii<br />
Utilizarea unor componente <strong>de</strong>sprinse din maşinile unelte care şi-au <strong>în</strong>cheiat ciclul <strong>de</strong><br />
viaţă prezintă numeroase avantaje:<br />
valorificarea superioară a componentelor rezultate din <strong>de</strong>zasamblare comparativ cu<br />
topirea acestora;<br />
reducerea impactului asupra mediului;<br />
micşorarea costurilor <strong>de</strong> producţie ale maşinilor unelte;<br />
majorarea profitului <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong>le unor costuri mai mici <strong>de</strong> producţie;<br />
43
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
calitatea mai bună a unor componente uzate, cum ar fi batiul, prin echilibrarea <strong>în</strong> timp a<br />
tensiunilor interne rezultate <strong>în</strong> urmă turnării.[GHE 09]<br />
5.3.1 Mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> luare a <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
Inginerii şi oamenii <strong>de</strong> ştiinţă se confruntă <strong>de</strong> multe ori cu <strong>de</strong>cizii prin care prioritatea este<br />
<strong>de</strong> a atribui factori <strong>de</strong> importanţă pentru diferite opţiuni bazate pe un set <strong>de</strong> criterii multiple.<br />
Necesitatea <strong>de</strong> a atribui o valoare numerică pentru fiecare variabilă a unei probleme, ajută<br />
factorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie să menţină modul <strong>de</strong> gandire coeziv prin <strong>de</strong>rivarea pon<strong>de</strong>rii relative a fiecărei<br />
componente a ierarhiei: criterii şi alternative. În acest mod, o alternativă <strong>de</strong>terminată este optimă<br />
[SAA 89].<br />
Obiectivul este acela <strong>de</strong> a mo<strong>de</strong>la multicriterial problema incertitudinii prin luarea unor<br />
<strong>de</strong>cizii astfel <strong>în</strong>cât piesele/componentele/materialele obţinute <strong>în</strong> urma <strong>de</strong>zasamblării să fie<br />
recuperate spre reutilizare, reciclare sau eliminarea propriuzisă. Eliminarea <strong>de</strong>şeurilor este<br />
opţiunea cea mai puţin <strong>de</strong> dorit <strong>în</strong> recuperarea <strong>de</strong> produse. Există diferite moduri <strong>de</strong> a gestiona<br />
activităţile <strong>de</strong> eliminare, cum ar fi <strong>de</strong>pozitarea şi incinerarea.<br />
În aceste <strong>condiţii</strong> se obţin si alte criterii <strong>de</strong> performanţă, inclusiv cel al beneficiului prin<br />
veniturile totale obţinute din revânzarea acestor piese/componente reparate, remanufacturate sau<br />
reciclate, <strong>în</strong> scopul <strong>de</strong> a satisface un anumit nivel al cererii.<br />
Fig. 5.5 Îmbrăţişarea incertitudinii<br />
44
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
În contextul incertitudinii, vom prezenta un mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> optimizare multicriterială a<br />
procesului recuperării <strong>de</strong> produse ieşite din uz, urmărind <strong>de</strong>terminarea cantităţilor <strong>de</strong><br />
piese/componente/materiale reutilizabile, <strong>în</strong> funcţie <strong>de</strong> costuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>zasamblare, sortare, stocare,<br />
intervenţii, eliminare <strong>de</strong>şeuri şi vânzarea lor, <strong>în</strong> scopul <strong>de</strong> a satisface un anumit nivel al cererii<br />
supuse unor varietăţi <strong>de</strong> constrângeri fizice, financiare şi <strong>de</strong> mediu.<br />
5.3.2 Metoda AHP utilizată <strong>în</strong> cazul luării <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
În figura 5.6 am ilustrat metoda AHP pentru problema <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie multicriterială enunţată<br />
anterior. Ierarhia <strong>de</strong>cizională pentru acest mo<strong>de</strong>l este compusă dintr-un obiectiv global, şase<br />
criterii şi cinci alternative.<br />
AHP presupune că factorii <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie au posibilitatea <strong>de</strong> a evalua contribuţia fiecărei<br />
alternative şi a fiecărui criteriu <strong>de</strong> ansamblu asupra funcţiei obiectiv. AHP este folosită ca o<br />
metodă judicioasă <strong>în</strong> alegerea influenţei acestora cu ajutorul cunoaştinţelor factorilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie.<br />
5.3.2.1 Aplicarea algoritmului AHP<br />
Fig. 5.6 Descompunerea problemei <strong>în</strong>tr-o ierarhie<br />
Lucrarea oferă o perspectivă <strong>în</strong> ceea ce priveşte proiectarea unei reţele formată din<br />
cinci grupe <strong>de</strong> stocuri <strong>de</strong> piese/componente/materiale obţinute <strong>în</strong> urma <strong>de</strong>zasamblării<br />
45
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
produselor returnate. Astfel, selecţia (sortarea) <strong>stocurilor</strong> <strong>de</strong> piese/componente/materiale<br />
este <strong>în</strong> mare măsură <strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntă <strong>de</strong> potențialul <strong>de</strong> a maximiza beneficiile datorate<br />
satisfacerii cererii, dar această <strong>de</strong>cizie nu este sensibilă la importanța costurilor.<br />
Proiectarea reţelei <strong>de</strong> stocuri <strong>de</strong> piese/componente/materiale este <strong>în</strong> mare măsură<br />
<strong>de</strong>terminată <strong>de</strong> importanța relativă a consi<strong>de</strong>rentelor <strong>de</strong> cost dar nu este sensibilă la<br />
consi<strong>de</strong>rente ale cererii. De asemenea, <strong>de</strong>cizia <strong>de</strong> proiectare a reţelei favorizează şi<br />
implicarea unei părţi terţe <strong>în</strong> cazul <strong>în</strong> care este nevoie să se externalizeze funcţia <strong>de</strong><br />
remanufacturare şi atunci consi<strong>de</strong>rentele <strong>în</strong> ceea ce priveşte cererea, sunt foarte<br />
importante.<br />
Un mo<strong>de</strong>l pentru a sprijini procesul <strong>de</strong>cizional <strong>în</strong> condiții <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> ale<br />
selecţiei <strong>stocurilor</strong> şi a proiectării reţelei <strong>de</strong> stocuri este <strong>de</strong>monstrat cu ajutorul studiului <strong>de</strong><br />
caz aplicat <strong>în</strong> lumea reală, respectiv la compania Remat Braşov.<br />
Fig. 5.8 Matricea comparării alternativelor funcţie <strong>de</strong> Vt Fig. 5.9 Matricea comparării alternativelor funcţie <strong>de</strong> Cd<br />
Fig. 5.15 Matricea performanţelor, pon<strong>de</strong>rea gi<br />
46
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 5.16 Graficul matricei performanţelor<br />
Coeficientul poate fi interpretat <strong>în</strong> acelaşi timp ca performanţă aşteptată <strong>în</strong><br />
termeni <strong>de</strong> câştig. Această pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> creştere a beneficiului este dificil <strong>de</strong> evaluat, ea<br />
<strong>de</strong>pinzând <strong>de</strong> potenţialul <strong>de</strong> flexibilitate exprimat <strong>în</strong><strong>de</strong>osebi prin luarea <strong>de</strong>ciziilor cheie.<br />
5.6 REMAT - „O forţă <strong>în</strong> domeniul reciclării”<br />
Fig. 5.17 Activitatea <strong>de</strong> <strong>de</strong>zasamblare şi reutilizare la Remat<br />
S.C. REMAT S.A. este unul din cei mai mari furnizori <strong>de</strong> materii prime secundare şi<br />
<strong>de</strong>şeuri din România, firma dispune <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozite specializate pentru comercializarea <strong>de</strong> produse<br />
si<strong>de</strong>rurgice, materiale <strong>de</strong> construcţii, scule, dispozitive, vopsele, echipament <strong>de</strong> protecţie,<br />
instalatii sanitare şi dispune <strong>de</strong> programul „Rabla 2012” preluând vehiculele scoase din uz, prin<br />
47
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
punctele sale <strong>de</strong> lucru autorizate din ţară. Prin activitatea sa <strong>de</strong> bază, reciclarea <strong>de</strong>şeurilor<br />
refolosibile industriale, se realizează o <strong>de</strong>poluare consi<strong>de</strong>rabilă a mediului prin colectare,<br />
<strong>de</strong>pozitare temporară, pregătirea şi livrarea unei <strong>în</strong>tregi game <strong>de</strong> <strong>de</strong>şeuri reciclabile metalice şi<br />
nemetalice [w 7].<br />
S.C. REMAT BRASOV S.A. asigură menţinerea unui mediu <strong>de</strong> lucru şi viată, curat şi<br />
sănătos, ajută la conservarea resurselor naturale şi a materiilor prime, la protecţia mediului local<br />
şi global şi reduce la minim orice impact asupra mediului. Obiectivul său permanent îl reprezintă<br />
protecţia mediului şi a sănătăţii populatiei, adoptând practici economice din ce <strong>în</strong> ce mai<br />
eficiente şi <strong>în</strong> acord cu mediul [w 7].<br />
Fig. 5.18 Reciclarea conductorilor<br />
Fig. 5.19 Sortarea şi reciclarea <strong>de</strong>şeurilor din alamă<br />
48
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 5.20 Sortarea şi reciclarea <strong>de</strong>şeurilor din cupru<br />
Fig. 5.21 Balotarea/brichetarea şpanului<br />
Fig. 5.24 Reciclarea lemnului<br />
49
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 5.22 Reciclarea <strong>de</strong>şeurilor rezultate din placi electronice<br />
Fig. 5.23 Reciclarea plasticului<br />
Fig. 5.25 Diferite alte produse recuperate <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea reciclării<br />
50
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 5.26 Deşeuri <strong>de</strong>stinate eliminării<br />
Cu ocazia <strong>de</strong>plasării la compania Remat SA Braşov <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea documentării, s-au<br />
solicitat informaţii referitoare la activitatea logistică a acestei <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>ri şi putem concluziona<br />
că programele <strong>de</strong> recuperare a produselor ieşite din uz, <strong>de</strong>monstrează un interes economic pentru<br />
industrie [BOS 05], asigurând:<br />
o reducerea costurilor materiilor prime datorată recilcării;<br />
o reducerea costurilor <strong>de</strong> fabricaţie datorată reutilizărilor;<br />
o scă<strong>de</strong>rea costurilor <strong>de</strong> piese eliminate datorată reducerii cantităţilor acestora.<br />
Unele organizaţiile lucrează activ pentru a îmbunătăţi funcţiile "logisticii inverse", pentru<br />
a gestiona fluxul <strong>de</strong> produse si servicii care se "<strong>în</strong>torc" prin intermediul Supply Chain.<br />
Remanufacturarea nu face parte din activităţile societăţii Remat SA Braşov <strong>de</strong><br />
aceea asocierea prezentei lucrări cu această funcţie atribuită <strong>de</strong> noi companiei, motivează<br />
cercetarea noastră asupra unor aspecte din realitate.<br />
Poate că <strong>în</strong> practică produsele remanufacturate nu pot fi vândute din cauza<br />
scepticismului cu privire la calitatea acestora iar unitățile nevândute, trebuie să fie<br />
eliminate. De asemenea, ar putea exista mai mult <strong>de</strong> un nivel <strong>de</strong> calitate al produselor<br />
remanufacturate, o <strong>incertitudine</strong> a cererii sau dificultatea <strong>în</strong> <strong>de</strong>terminarea cantităților <strong>de</strong><br />
produse returnate <strong>de</strong> clienți, afectând <strong>în</strong> mod negativ planificarea remanufacturării, toate<br />
acestea motivând lucrarea <strong>de</strong> faţă şi conducând la gestionarea veniturilor totale (adică a<br />
prețurilor produselor remanufacturate <strong>de</strong> niveluri <strong>de</strong> calitate diferite, astfel <strong>în</strong>cât veniturile<br />
totale să fie maximizate) şi la stabilirea unei politici <strong>de</strong> inventar cu proprietatea -> costul<br />
mediu/unitatea <strong>de</strong> timp să fie minim.<br />
51
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Produsele returnate sunt colectate la punctele <strong>de</strong> colectare al companiei Remat SA,<br />
figura 5.27 iar după inspecția <strong>de</strong>taliată dacă sunt găsite ne-reciclabile, produsele sunt<br />
eliminate. În caz contrar, acestea sunt trecute a facilitatea <strong>de</strong> remanufacturare, un<strong>de</strong><br />
produsele pot fi modificate. Produsele care trec prin procesul <strong>de</strong> remanufacturare trebuie<br />
să fie vândute <strong>în</strong> piețele secundare, iar ciclul se repetă. Produse remanufacturate, care nu<br />
au putut fi vândute, trebuie să fie eliminate.<br />
În mod i<strong>de</strong>al, activitățile logisticii inverse ar putea fi integrate cu activitățile <strong>de</strong><br />
remanufacturare <strong>în</strong> cadrul firmei Remat SA dar acest lucru se adaugă la complexitatea<br />
sistemului, <strong>de</strong>oarece există un nivel ridicat <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> <strong>în</strong> ceea ce privește Lead Time,<br />
cantitatea și calitatea produselor returnate.<br />
Tot in mod i<strong>de</strong>al dacă după inspecţia <strong>de</strong>taliată, Remat constată că produsele pot fi<br />
recuperate <strong>în</strong> veredrea remanufacturării, acestea să fie redirecţionate către o terţă parte (3P),<br />
partener <strong>de</strong> afaceri, (finanţare-> din fonduri UE pentru energii nepoluante<br />
http://www.fondurieuropene2012.eu/t/) care are ca obiect <strong>de</strong> activitate oferirea <strong>de</strong> servicii <strong>de</strong><br />
manufacturare/remanufacturare.<br />
Fig. 5.27 Schiţa logisticii inverse<br />
52
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
5.8 Reutilizează din trecut, Reciclează <strong>în</strong> prezent, Salvează viitorul - STUDIU CAZ 1<br />
Produsele remanufacturate care au la bază activitatea <strong>de</strong> recuperare şi reciclare a<br />
pieselor/componentelor/materialelor obţinute din bunurile materiale ieşite din uz, pot oferi o<br />
performanţă superioară ca urmare a <strong>în</strong>locuirii <strong>de</strong> piese uzate şi mo<strong>de</strong>rnizare a unor părţi<br />
esenţiale. Se poate ca <strong>în</strong>locuirea unor părţi <strong>în</strong> urma opţiunii <strong>de</strong> reparare să nu <strong>în</strong>semne neapărat o<br />
mo<strong>de</strong>rnizare, dar aceste produse remanufacturate vor <strong>în</strong><strong>de</strong>plini gradul <strong>de</strong> calitate impus <strong>de</strong> noile<br />
lor <strong>în</strong>trebuinţări.<br />
Luarea <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> asemenea circumstanţe, sunt <strong>de</strong>cizii luate <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>.<br />
Procesul <strong>de</strong>cizional se complică, astfel că optimalitatea <strong>de</strong>ciziei poate fi obţinută prin diferite<br />
meto<strong>de</strong> probabilistice tradiţionale: meto<strong>de</strong> statistice <strong>de</strong> estimare şi testare a variantelor posibile,<br />
lanţuri Markov, meto<strong>de</strong> bazate pe teoria cozilor <strong>de</strong> aşteptare, meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> simulare şi analiza<br />
Bayesian.<br />
[NIC 00]:<br />
Pentru optimizarea <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>, se folosesc tehnicile următoare<br />
o tehnica pesimistă,<br />
o tehnica optimistă,<br />
o tehnica optimalităţii,<br />
o tehnica probabilităţii (proporţionalităţii),<br />
o tehnica minimizării regretelor.<br />
Care este cel mai profitabil segment <strong>de</strong> piaţă?<br />
Presupunem că managerul companiei Remat SA trebuie să <strong>de</strong>cidă tipul <strong>de</strong> segment <strong>de</strong><br />
piaţă pentru tipurile <strong>de</strong> piese/componente/materiale obţinute din produs returnate, din patru<br />
posibilități.<br />
Tabelul 5.6 Niveluluri <strong>de</strong> profit pentru toate tipurile <strong>de</strong> segmente <strong>de</strong> piaţă și cantități <strong>de</strong> piese/comp./<br />
materiale vândute <strong>în</strong>tr-o lună<br />
Segmente <strong>de</strong><br />
piaţă<br />
(unităţi monetare)<br />
V1<br />
Nivelul<br />
cererii<br />
Cantităţi piese/componente/materiale recuperate (buc/lună)<br />
As-Is Recondiţionate Remanufacturate Reciclate<br />
7.000 8.000 6.000 5.000<br />
290 u.m. 750 u.m. 460 u.m. 150 u.m.<br />
V2 45 u.m. 380 u.m. 490 u.m. 265 u.m.<br />
V3 530 u.m. 810 u.m. 630 u.m. 400 u.m.<br />
V4 660 u.m. 950 u.m. 1.010 u.m. 0 u.m.<br />
53
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
V1 -> Spaţii interioare/exterioare ale spitalelor/căminelor <strong>de</strong> bătrâni/case <strong>de</strong> copii<br />
V2 -> Artă industrială & Agrement<br />
54
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
V3 -> Cluburi sportive pentru juniori<br />
V4 -> spaţii amenajate pentru copii<br />
55
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Deci<strong>de</strong>ntul, managerul companiei <strong>de</strong> succes Remat SA, știe că cele mai mari oportunități<br />
pentru avantajul competitiv constă <strong>în</strong> <strong>incertitudine</strong>a pieței. Firma funcționează pe piețele haotice<br />
prin cercetare atentă a posibilităților, pe baza succesului și prin crearea <strong>de</strong> oportunități ofensive<br />
prin flexibilitate, după cum dictează împrejurările. Deci<strong>de</strong>ntul recunoaște necesitatea<br />
proceselor strategice cheie și a regulilor simple pentru a-l ghida prin haos, astfel analizând<br />
rezultatele celor cinci tehnici utilizate <strong>în</strong> luarea <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>, se poate<br />
<strong>de</strong>ci<strong>de</strong> că varianta optimă este V3.<br />
5.9 Utilizarea neconvenţională a unor MU ieşite din uz – STUDIU DE CAZ 2<br />
Conducerea SC Remat SA <strong>de</strong>ci<strong>de</strong> să pună <strong>în</strong> aplicare V3 -> varianta optimă <strong>de</strong><br />
valorificare a produselor reparate/remanufacturate/reciclate, prin obţinerea aparatelor <strong>de</strong> forţă din<br />
produse returnate, pentru cluburile sportive <strong>de</strong> juniori.<br />
Presupunem că Remat SA poate produce echipamente <strong>de</strong> forţă la o rată <strong>de</strong> 7 buc./zi, din<br />
materiale/piese/componente reutilizabile obţinute <strong>în</strong> urma <strong>de</strong>zasamblării produselor returnate<br />
(maşini unelte).<br />
Aceste aparate se adresează pieţei secundare, potenţiali clienţi fiind cluburile sportive<br />
(Rugby) pentru juniori.<br />
Setup cost per ciclu <strong>de</strong> producţie este 2.077 u.m. iar costul <strong>de</strong> stocare (holding cost) per<br />
aparat pe zi este <strong>de</strong> 3 u.m. Ce politică <strong>de</strong> producţie va minimiza stocul din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re,<br />
costuri zilnice?<br />
Avem <strong>de</strong>ci , , ,<br />
Costul total pentru cele 28 <strong>de</strong> zile este atunci:<br />
56
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Fig. 5.35 Reutilizarea maşinilor unelte ieşite din uz<br />
În acest timp 114 aparate sunt produse, tranşa din preţul unui astfel <strong>de</strong> aparat, atribuită<br />
costurilor <strong>de</strong> inventar fiind aproximativ <strong>de</strong>:<br />
5.10 Armonia <strong>în</strong> <strong>de</strong>signul <strong>de</strong> produs<br />
Una din principalele cerinţe ale <strong>de</strong>signului <strong>de</strong> produs este aceea <strong>de</strong> a fi bazat pe<br />
construcţii grafice armonioase din punct <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>re al proporţiilor. Armonia este indusă <strong>de</strong><br />
rapoarte, proporţii, corelaţii multiple ale dimensiunilor liniare, corelaţii unghiulare guvernate <strong>de</strong><br />
numărul <strong>de</strong> aur.<br />
57
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Raportul este extrem <strong>de</strong> răspândit <strong>în</strong> natură. Inginerii-<strong>de</strong>signeri şi artiştii diferitelor<br />
epoci au utilizat raportul şi <strong>de</strong>rivatele lui, instinctiv, dar <strong>în</strong> marea majoritate a cazurilor<br />
căutate, studiate [BOB 02].<br />
D<br />
L = f(D,φ)<br />
58<br />
D este diametrul roţii dinţate<br />
L este lungimea halterei<br />
φ este numărul <strong>de</strong> aur<br />
Segmentul AB = L, a fost divizat după numarurul <strong>de</strong> aur<br />
Fig. 5.36 Proiectarea <strong>în</strong> <strong>de</strong>signul <strong>de</strong> produs
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
5.11 Concluzii<br />
În ceea ce privesc procesele <strong>de</strong> producţie, un supply chain revers durabil, trebuie să<br />
implice schimbări <strong>în</strong> aprovizionarea cu materii şi materiale, ceea ce <strong>de</strong>termină modificări <strong>de</strong><br />
intrare pentru producţie, cum ar fi producţia <strong>de</strong> „reformulare” a produselor, procesul <strong>de</strong><br />
schimbări, <strong>de</strong> control al inventarului, precum şi activităţi administrative şi organizatorice, cum ar<br />
fi <strong>de</strong> şcolarizare. Pentru a pune <strong>în</strong> aplicare <strong>în</strong> mod corespunzător noile meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong> producţie,<br />
organizaţiile trebuie să stabilească strategii, structuri şi sisteme pentru a ajuta efectiv manageri<br />
<strong>de</strong> producţie <strong>în</strong> a lua <strong>de</strong>cizii responsabile, fără a sacrifica <strong>în</strong>să, interesele economice.<br />
Aplicabilitatea planificărilor tradiţionale <strong>de</strong> producţie şi a meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong> programare<br />
pentru sistemele <strong>de</strong> recuperare a produselor, este foarte limitată din cauza incertitudinilor<br />
(cantitate, timing şi calitatea retururilor) şi a specificului activităţilor <strong>de</strong> recuperare (operaţiunile<br />
<strong>de</strong>zasamblării trebuie să fie planificate pentru a <strong>în</strong><strong>de</strong>plini cererea <strong>de</strong> componente<br />
remanufacturate).<br />
6. CONCLUZII FINALE. CONTRIBUŢII ORIGINALE.<br />
MODALITĂŢI DE VALORIFICARE A REZULTATELOR. DIRECŢII<br />
6.1 Concluzii finale<br />
VIITOARE DE CERCETARE<br />
Întreaga societate structurată monetar şi orientată materialist, este o societate falsă.<br />
Societatea noastră va intra <strong>în</strong> istorie ca cea mai josnică construcţie a omului atâta<br />
timp cât oamenii, tehnologia şi natura nu mai pot coexista. Doar plângându-ne, fără a<br />
propune o alternativă, nu <strong>în</strong>seamnă nimic. Luând <strong>în</strong> cosi<strong>de</strong>rare daunele aduse <strong>de</strong>ja<br />
mediului, ne <strong>în</strong>draptăm către un punct fără <strong>în</strong>toarcere <strong>în</strong> care natura va dicta cursul<br />
evenimentelor şi toate acestea se datorează <strong>în</strong> primul rând inegalităţii economice iar cele<br />
mai multe războaie se duc pentru controlul resurselor. Problemele sociale şi <strong>de</strong> mediu vor<br />
rămâne <strong>de</strong> ne<strong>în</strong>vins atâta vreme cât doar câteva popoare controlează majoritatea<br />
resurselor Pământului şi principalul scop este profitul. Pentru a menţine economia, trebuie<br />
ca produsele să fie vândute <strong>în</strong> mod continuu. Ca să poată fi vândute <strong>în</strong> mod continuu,<br />
produsele sunt intenţionat proiectate să se uzeze şi să se <strong>de</strong>fecteze imediat după ce le expiră<br />
garanţia. Aceastră practică este numită „uzură planificată” şi constă <strong>în</strong> reducerea<br />
conştientă a eficienţei. Acest lucru cauzează o risipă imensă <strong>de</strong> resurse şi energie.<br />
Obiectivele prezentului şi viitorului trebuie să fie:<br />
59
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Salvarea resurselor naturale: prin realizarea <strong>de</strong> produse folosind materiale și componente<br />
recuperate, nu materii prime virgine;<br />
Economisirea energiei: este nevoie <strong>de</strong> mai puțină energie pentru a produce bunuri din<br />
materiale şi componente recuperate <strong>de</strong>cât din materiale virgine;<br />
Protejarea mediului: realizarea produselor din materiale recuperate creează mai puțină<br />
poluare aerului și apei;<br />
Salvarea spațiilor <strong>de</strong> <strong>de</strong>pozitare a <strong>de</strong>șeurilor: materialele recuperate şi reprelucrate sunt<br />
reutilizate pentru a remanufactura un nou produs astfel acestea nu intră <strong>în</strong> <strong>de</strong>pozitele <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>șeuri;<br />
Economie prin remanufacturare: costurile <strong>de</strong> remanufacturare sunt mult mai mici pentru<br />
a obţine produse din materiale şi componente reutilizabile <strong>de</strong>cât din materiale virgine.<br />
6.2 Contribuţii originale<br />
Analiza stadiului actual al cercetărilor privind managementul <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong><br />
<strong>incertitudine</strong> prin prisma mo<strong>de</strong>lărilor analitice, <strong>de</strong> inteligenţă artificială, <strong>de</strong> simulare şi<br />
hibrid <strong>în</strong> Supply Chain.<br />
Analiza şi sinteza privind logistica industrială, Supply Chain şi managementul <strong>stocurilor</strong>.<br />
Rezumat <strong>de</strong> analiză a literaturii <strong>de</strong> specialitate <strong>în</strong> privinţa unor criterii importante.<br />
Elaborarea unui mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> optimizare a managementului <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong><br />
<strong>incertitudine</strong> <strong>de</strong>numit mo<strong>de</strong>l hibrid AHP-CA (Analytic Hierarchy Process – Cifra <strong>de</strong><br />
afaceri).<br />
Atribuirea unei noi dimensiuni îmbunătăţirii continue a recuperării <strong>de</strong> produse prin<br />
prisma Sistemului „Lean” <strong>în</strong> activitatea <strong>de</strong> recuperare a produselor.<br />
Atribuirea unei noi dimensiuni îmbunătățirii oportunităţilor <strong>în</strong> acţiunea <strong>de</strong> recuperare <strong>de</strong><br />
produse & <strong>de</strong>zasamblarea acestora “din timp <strong>în</strong> timp” şi rezultatul acestei acţiuni Lean<br />
Recovery Management, prin prisma Sistemului „Lean” <strong>în</strong> activitatea <strong>de</strong> recuperare a<br />
produselor.<br />
Evi<strong>de</strong>nţierea structurii produselor recuperate <strong>în</strong> procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>zasamblare.<br />
Caz special al mo<strong>de</strong>lului EOQ <strong>în</strong> remanufacturare şi studiu <strong>de</strong> caz al remanufacturării<br />
prin utilizarea neconvenţională a maşinilor unelte.<br />
Configurarea optimă pentru o reţea <strong>de</strong> piese/componente/materiale rezultate din produse<br />
recuperate şi proiectarea unei reţele formată din cinci grupe <strong>de</strong> stocuri obţinute <strong>în</strong> urma<br />
<strong>de</strong>zasamblării produselor returnate.<br />
60
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Elaborarea unui mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> optimizare multicriterială a procesului recuperării <strong>de</strong> produse<br />
ieşite din uz, urmărind <strong>de</strong>terminarea structurii <strong>de</strong> piese/componente/materiale<br />
reutilizabile, <strong>în</strong> funcţie <strong>de</strong> costuri <strong>de</strong> <strong>de</strong>zasamblare, sortare, stocare, intervenţii, eliminare<br />
<strong>de</strong>şeuri şi vânzarea lor cu scopul <strong>de</strong> a satisface un anumit nivel al cererii (<strong>de</strong>scompunerea<br />
problemei <strong>în</strong>tr-o ierarhie).<br />
Elaborarea unei scheme logice a aplicaţiei <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea analizei structurii <strong>stocurilor</strong>.<br />
Aplicarea algoritmului AHP şi obţinerea pon<strong>de</strong>rii <strong>de</strong> structură aferentă cifrei <strong>de</strong> afaceri,<br />
gi.<br />
Configurarea şi mo<strong>de</strong>larea matematică a unui Supply Chain revers.<br />
Elaborarea unei schiţe a logisticii inverse la Remat Braşov, a funcţiei <strong>de</strong> remanufacturare.<br />
Promovarea i<strong>de</strong>ii <strong>de</strong> externalizare a activităţii <strong>de</strong> remanufacturare către o terţă parte, 3P şi<br />
finanţarea afacerii din Fonduri Europene.<br />
Utilizarea a cinci tehnici <strong>de</strong> optimizare a <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> pentru<br />
exemplificarea unui studiu <strong>de</strong> caz, <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea valorificării produselor<br />
reparate/remanufacturate/reciclate pe fiecare segment <strong>de</strong> piaţă.<br />
Utilizarea numărului <strong>de</strong> aur φ <strong>în</strong> <strong>de</strong>signul <strong>de</strong> produs <strong>în</strong> cazul remanufacturării <strong>de</strong> produse<br />
din piese/componente/materiale recuperate – exemplu <strong>de</strong> proiectare;<br />
Adaptarea algoritmului AHP pe platforma Excel şi reprezentarea grafică.<br />
6.3 Modalităţi <strong>de</strong> valorificare a rezultatelor<br />
Pe parcursul programului doctoral, autoarea a susţinut următoarele referate ştiinţifice:<br />
referatul I: Managementul <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>.<br />
referatul II: Analiza mo<strong>de</strong>lelor <strong>de</strong> optimizare a <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong><br />
<strong>incertitudine</strong>.<br />
referatul III: Elaborarea unui mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> optimizare multicriterială a <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong><br />
<strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong>.<br />
Rezultatele cercetărilor efectuate pe parcursul elaborării şi finalizării tezei <strong>de</strong> doctorat au<br />
fost valorificate prin publicarea unui număr <strong>de</strong> 5 lucrări ştiinţifice după cum urmează:<br />
2 lucrări ştiinţifice, publicate <strong>în</strong> volumele unor conferinţe internaţionale; dintre acestea 1<br />
a fost publicată ca unic autor in<strong>de</strong>xată ISI [FAU 12/1] şi 1 <strong>în</strong> calitate <strong>de</strong> prim autor [FAU<br />
11].<br />
3 lucrări ştiinţifice, publicate <strong>în</strong> reviste <strong>de</strong> specialitate din ţară şi internaţionale; 2 dintre<br />
acestea publicate <strong>în</strong> calitate <strong>de</strong> prim autor [FAU 12/2], [FAU 12/3] şi 1 in calitate <strong>de</strong><br />
coautor [CIR 12].<br />
61
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
6.4 Direcţii viitoare <strong>de</strong> cercetare<br />
Cercetările şi documentările efectuate <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea elaborării prezentei lucrări, au permis<br />
i<strong>de</strong>ntificarea anumitor zone <strong>de</strong> investigare care ar putea fi <strong>de</strong>zvoltate in viitor:<br />
1. În mod imperios se cere creșterea rapidă a cercetărilor <strong>în</strong> ceea ce priveşte planificarea<br />
strategică a Supply Chain-urilor reverse şi a managementului <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong>le<br />
incertitudinii factorilor aferenţi logisticii reverse, prin abordări tot mai eficiente a meto<strong>de</strong>lor <strong>de</strong><br />
luare a <strong>de</strong>ciziilor pentru reprocesarea <strong>de</strong>şeurilor, remanufacturarea, recondiţionarea, reciclarea,<br />
reutilizarea pieselor/componentelor/materialelor obţinute din produse recuperate, folosind<br />
tehnici cantitative a<strong>de</strong>cvate.<br />
2. Costul <strong>de</strong> eliminare a <strong>de</strong>şeurilor (rebuturi, şpan, resturi) utilizat <strong>în</strong> mo<strong>de</strong>lări, ar putea<br />
avea valoare negativă, indicând astfel existenţa veniturilor <strong>în</strong>casate din vanzarea acestora,<br />
evitând eliminarea lor. Astfel, managementul veniturilor pentru produsele recuperate este un<br />
subiect important care nu a fost profund analizat până <strong>în</strong> prezent.<br />
3. Dezvoltarea mo<strong>de</strong>lelor care contemplă diferite surse <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> <strong>în</strong>tr-o manieră<br />
integrată, <strong>de</strong> exemplu, incertitudinile <strong>în</strong> cadrul fluxului invers. Acest lucru implică <strong>incertitudine</strong>a<br />
factorilor cum ar fi: cantitatea şi calitatea produselor returnate, selecţia privind meto<strong>de</strong>le <strong>de</strong><br />
recuperare, furnizarea <strong>de</strong> produse returnare, precum şi cererea <strong>de</strong> produse recuperate. În<br />
literatura <strong>de</strong> specialitate aceşti factori nu sunt abordaţi <strong>în</strong>tr-o formă integrată.<br />
4. Importanţa inclu<strong>de</strong>rii mai multor opțiuni <strong>de</strong> recuperare şi incorporării mai multor<br />
strategii flexibile <strong>de</strong> reciclare cu privire la calitatea produselor returnate, care să <strong>de</strong>zvolte diferite<br />
meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> soluţionare a unor sisteme hibrid manufacturare - remanufacturare pentru fabricarea<br />
la scară largă a unor bunuri obţinute din piese/componente/materiale recuperate din produsele<br />
returnate.<br />
5. Generarea unei platforme informatice pentru mo<strong>de</strong>lul matematic propus, care să ajute<br />
la stabilirea <strong>în</strong>tr-o manieră cât mai eficientă a beneficiului <strong>în</strong> funcţie <strong>de</strong> structura cifrei <strong>de</strong> afaceri.<br />
62
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
BIBLIOGRAFIE (selectivă)<br />
[ABR 02] Abrudan, I., Cân<strong>de</strong>a, D., „Manual <strong>de</strong> inginerie economică – Ingineria şi<br />
Managementul Sistemelor <strong>de</strong> producţie”, Editura Dacia, Cluj Napoca, 2002,<br />
ISBN 973-35-1588-4.<br />
[AGA 06] Agarwal, A., Shankar, R., Tiwari, M.K., „Mo<strong>de</strong>ling the metrics of lean, agile and<br />
leagile supply chain: An ANP based approach”, European Journal of Operational<br />
Research 173:211–25, 2006.<br />
[ALA 10] Alamri, A.A., “Theory and methodology on the global optimal solution to a<br />
General Reverse Logistics Inventory Mo<strong>de</strong>l for <strong>de</strong>teriorating items and time-<br />
varying rates”, Computers & Industrial Engineering 60 (2011) 236–247,<br />
disponibil: www.elsevier.com/locate/caie, 2010.<br />
[BER 06] Bertsimas D., Thiele, A., „A Robust Optimization Approach to Inventory Theory”,<br />
Operations Research, Aca<strong>de</strong>mic Research Library pg. 150, 2006.<br />
[BOB 02] Bobancu, Ş., Cioc, V., „Inovare inginerească <strong>în</strong> <strong>de</strong>sign”, Curs universitar,<br />
Universitatea Transilvania din Braşov, 2002.<br />
[BOS/a 05] Bostel, N., Dejax, P., Lu, Z., „The Design, Planning, and Optimization of Reverse<br />
Logistics Networks”, Logistics Systems: Design and Optimization, Pages 171-<br />
212, disponibil online: www.springerlink.com, 2005.<br />
[BOS/b 11] Bose, I., Pal, R., “Do green supply chain management initiatives impact stock<br />
prices of firms?”, Decision Support Systems, www.elsevier.com/locate/dss, 2011.<br />
[CHE 10] Chen, J.M., Lin, I.C., Cheng, H.L., “Channel coordination un<strong>de</strong>r consignment<br />
and vendor-managed inventory in a distribution system”, Transportation Research<br />
Part E 46 (6), 831–843, 2010.<br />
[DRĂ/a 10] Drăghici, A., Dobrea, R.C., „Ingineria şi managementul investiţiilor”, Editura<br />
„Politehnică”, ISBN 9786065540682, Timisoara, 2010.<br />
[DRĂ/b 77] Drăghici, G., „Tehnologia construcţiilor <strong>de</strong> maşini”, Editura „Didactică şi<br />
Pedagogică”, Bucureşti, 1977.<br />
[FAS 10] Fasanghari, M., Montazer, G.A., „Design and implementation of fuzzy expert<br />
system for Tehran Stock Exchange portfolio recommendation”, ELSEVIER,<br />
Expert Systems with Applications, disponibil: www.sciencedirect.com, 2010.<br />
[FAU 12/1] <strong>Faur</strong>, C., „Land stock management & solar energy production by promoting and<br />
stimulating renewable sources-case study”, International Conference in Heat<br />
Transfer, Thermal Engineering and Environment, ISBN 978-1-61804-114-2,<br />
pag,153-158 Istanbul, Turcia, 2012<br />
63
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
[FAU 11] <strong>Faur</strong>, C., Lupulescu, N.B., “Optimizing management <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r<br />
uncertainty-case study”, International Conference on Manufacturing Science and<br />
Education, ISSN 1843-2522, pag.209-212, Sibiu, Romania, 2011.<br />
[FAU 12/2] <strong>Faur</strong>, C., Lupulescu, N.B., „Optimizing <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r uncertainty in<br />
companies producing heating”, Aca<strong>de</strong>mic Journal of Manufacturing Engineering,<br />
ISSN 1583 -7904, Volume 10, Issue 1, Bucureşti, Romania, 2012.<br />
[FAU 12/3] <strong>Faur</strong>, C., Lupulescu, N.B., “Unconvenţional use of obsolete machine tools”<br />
Aca<strong>de</strong>mic Journal of Manufacturing Engineering, Computing and Solutions in<br />
Manufacturing Engineering, Braşov, Romania, 2012.<br />
[GAL 10] Galbreth, M.R., Blackburn, J.D., “Offshore remanufacturing with variable used<br />
product condition”, Decision Sciences 41 (1), 5–20, 2010.<br />
[GHE 08] Gheorghe, C., “Analiza economic-financiară a <strong>în</strong>treprin<strong>de</strong>rii”, Editura<br />
“Universităţii Transilvania”, 2008.<br />
[GHE 09] Gheorghe, C., “Dimensionarea ecologică a produselor industriale”, Editura<br />
˝Tehnica-Info˝, Chişinău, 2009.<br />
[GO 10] Go, T.F., Wahab, D.A., Ab. Rahman, M.N., Ramli, R., Azhari, C.H.,<br />
“Disassembly for Reuse: Implementation in the Malaysian Automotive Industry”,<br />
INSInet Publication “Australian Journal of Basic and Applied Sciences”, 4(10):<br />
4569-4575, 2010.<br />
[GRI 67] Grigorescu, H., Grigorescu O., „Maşini-unelte şi dispozitive”, Editura „Didactică<br />
şi Pedagogică”, Bucureşti, 1967.<br />
[GUN 10] Gunalay, Y., “Efficient management of production-inventory system in a multi-<br />
item manufacturing facility: MTS vs. MTO”, Int J Adv Manuf Technol (2011)<br />
54:1179–1186, Springer-Verlag London Limited, 2010.<br />
[GUP 04] Gupta, Surendra M., "Multi-criteria <strong>de</strong>cision making for disassembly-to-or<strong>de</strong>r<br />
system un<strong>de</strong>r stochastic yields", Paper 76. http://hdl.handle.net/2047/d1000340x,<br />
2004.<br />
[HAL 11] Hall, D.C., Saygin, C., “Impact of information sharing on supply chain<br />
performance”, Int J Adv Manuf Technol, Springer-Verlag London Limited, 2011.<br />
[HAR 11] Harrington L., H., Boyson, S., Corsi, T., M., „X-SCM The New Science of X-treme<br />
Supply Chain Management”, Editura Taylor & Francis, New York, 2011.<br />
[HAS 11] Saman Hassanza<strong>de</strong>h S.A., Zhang G., “A proposed mathematical mo<strong>de</strong>l for closed-<br />
loop network configuration based on product life cycle”, Int J Adv Manuf<br />
Technol (2012) 58:791–801, DOI 10.1007/s00170-011-3407-2, Springer-Verlag<br />
London Limited, www.springerlink.com, 2011.<br />
64
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
[HNA 09] Hnaien F., Delorme, X., Dolgui A., „Multi-objective optimization for inventory<br />
control in two-level assembly systems un<strong>de</strong>r uncertainty of lead times”,<br />
ELSEVIER, Computers & Operations Research, disponibil: Sciencedirect, 2009.<br />
[KES 10] Kesen, S.E., Kanchanapiboon, A., Das, S.K., „Evaluating supply chain flexibility<br />
with or<strong>de</strong>r quantity constraints and lost sales”, ELSEVIER, Int. J. Production<br />
Economics, disponibil: www.sciencedirect.com, 2010.<br />
[KIM 04] Kim, C.O., Jun, J., Baek, J.K., Smith, R.L., Kim, Y.D., „Adaptive inventory<br />
control mo<strong>de</strong>ls for supply chain management”, Int J Adv Manuf Technol (2005)<br />
26: 1184–1192, Springer-Verlag London Limited, 2004.<br />
[LOU 05] Louis, G., Shih, J.S., „A flexible inventory mo<strong>de</strong>l for municipal solid waste<br />
recycling”, Socio-Economic Planning Sciences 41 (2007) 61–89,<br />
www.elsevier.com/locate/seps, 2005.<br />
[LUP 02] Lupulescu, N.B., Folea, M.F. – „Teoria sistemelor economice; Meto<strong>de</strong> <strong>de</strong> analiză<br />
<strong>de</strong>stinate <strong>de</strong>ciziilor manageriale”, Editura Universităţii Transilvania din Braşov,<br />
2002 ,157 pagini, ISBN 973-9474-23-3.<br />
[LUP 05] Lupulescu, N.B., Barna, A., Folea, F.M., Pârv, A.L. – „METHODES ET OUTILS<br />
POUR LA GESTION INDUSTRIELLE”, Editura Universităţii Transilvania din<br />
Braşov, 2005, 172 pagini, ISBN 973-635-526-8.<br />
[NAN 11] Nandola, N.N., Rivera, D.E., “Hybrid Mo<strong>de</strong>l Predictive Control Applied to<br />
Production-Inventory Systems”, 18th IFAC World Congress, August 28 - Sept. 2,<br />
Milan, Italy, 2011.<br />
[NIC 00] Nicolescu, O., „Sisteme, meto<strong>de</strong> si tehnici manageriale ale organizatiei”,<br />
„Economic” Editor, Bucuresti, Romania, 2000.<br />
[MAR 09] Marquès, G., Lamothe, J., Thierry, C., Gourc, D., “A supply chain performance<br />
analysis of a pull inspired supply strategy faced to <strong>de</strong>mand uncertainties”, J<br />
Intell Manuf, Springer Science+Business Media, LLC, 2009.<br />
[MĂR 03] Mărăscu Klein, V., Limbăşan G., Micu, A., „Aplicarea unor mo<strong>de</strong>le economico-<br />
matematice <strong>în</strong> procesul <strong>de</strong> <strong>de</strong>cizie multicriterial la S.C. Koyo Romania S.A.”,<br />
Revista <strong>de</strong> Management şi Inginerie Economică, vol.2/nr.4 (8), Cluj Napoca,<br />
pag.57-63, 2003.<br />
[MEA 07] Mea<strong>de</strong>, L., Sarkis, J., Presley, A., ”The theory and practice of reverse logistics”,<br />
International Journal of Logistics Systems and Management 3:56–84, 2007.<br />
65
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
REZUMAT<br />
Principalele preocupări pe parcursul <strong>de</strong>rulării studiilor şi cercetărilor realizate <strong>în</strong> ve<strong>de</strong>rea<br />
elaborării tezei <strong>de</strong> doctorat, au vizat aspectele cheie care <strong>în</strong> contextul incertitudinii, privesc<br />
eficientizarea managementului <strong>stocurilor</strong> prin luarea unor <strong>de</strong>cizii cu scopul <strong>de</strong> a optimiza o reţea<br />
<strong>de</strong> piese/componente/materiale obţinute <strong>în</strong> urma <strong>de</strong>zasamblării produselor recuperate ieşite din<br />
uz şi modurile <strong>de</strong> reutilizare ale acestor stocuri cu scopul fundamental <strong>de</strong> protejare a mediului şi<br />
a resurselor terestre virgine. Operaţiunile <strong>de</strong> recuperare pot duce la profituri suplimentare, <strong>de</strong><br />
aceea activitatea <strong>de</strong> colectare a produselor ieşite din uz şi vânzarea componentelor recuperate ca<br />
refolosibile sau reciclabile, <strong>de</strong>vin activităţi foarte profitabile. Atunci când <strong>în</strong><strong>de</strong>plinesc<br />
standar<strong>de</strong>le <strong>de</strong> calitate cerute, piesele/componentele/materiale recuperate <strong>în</strong> urma <strong>de</strong>zasamblării,<br />
pot fi folosite <strong>în</strong> asamblarea unui nou produs ca o alternativă low-cost, astfel, o parte a valorii<br />
economice integrate a produselor returnate pot fi salvate <strong>de</strong> remanufacturare.<br />
Iniţiem şi afirmăm <strong>în</strong> prezenta lucrare că sistemul „Lean” <strong>în</strong> activitatea <strong>de</strong> recuperare a<br />
produselor, Lean Recovery Management (LRM) se diferențiază <strong>de</strong> alte metodologii prin<br />
accentuarea oportunităţii <strong>de</strong> a îmbunătăți acţiunea <strong>de</strong> recuperare <strong>de</strong> produse & <strong>de</strong>zasamblarea<br />
acestora “din timp <strong>în</strong> timp” şi rezultatul acestei acţiuni. Accentul se pune pe reciprocitatea<br />
recuperare-<strong>de</strong>zasamblare, nu pe termene (<strong>de</strong>adlines).<br />
În lucrare se prezintă un mo<strong>de</strong>l matematic pentru minimizarea costului mediu <strong>în</strong>tr-un caz<br />
special al mo<strong>de</strong>lului EOQ <strong>în</strong> remanufacturare, obiectivul fiind bine<strong>în</strong>ţeles o politică optimă <strong>de</strong><br />
gestiune a remanufacturării. Lucrarea oferă <strong>de</strong> asemenea mo<strong>de</strong>larea matematică a unui Supply<br />
Chain revers, o perspectivă <strong>în</strong> ceea ce priveşte proiectarea unei reţele formată din cinci grupe <strong>de</strong><br />
stocuri <strong>de</strong> piese/componente/materiale obţinute <strong>în</strong> urma <strong>de</strong>zasamblării produselor returnate, o<br />
configuraţie optimă care se adresează <strong>în</strong> mod direct maximizării preţurilor <strong>de</strong> vânzare folosind<br />
structura cifrei <strong>de</strong> afaceri. Această pon<strong>de</strong>re <strong>de</strong> creştere a beneficiului este dificil <strong>de</strong> evaluat, ea<br />
<strong>de</strong>pinzând <strong>de</strong> potenţialul <strong>de</strong> flexibilitate exprimat <strong>în</strong><strong>de</strong>osebi prin luarea <strong>de</strong>ciziilor cheie.<br />
Cuvinte cheie: recuperare, remanufacturare, reciclare, cost, beneficiu.<br />
ABSTRACT<br />
The main concerns during the course of studies and research conducted to <strong>de</strong>velop this<br />
thesis, focused on key issues in the context of uncertainty regarding inventory management<br />
efficiency in <strong>de</strong>cision making in or<strong>de</strong>r to optimize a network of parts / components / materials<br />
arising from recovered End-of-Life products and reuse patterns of these stocks with the ultimate<br />
aim of protecting the environment and virgin land resources. Recovery operations can lead to<br />
more profits, so the collection of obsolete products and selling parts reusable or recyclable of<br />
recovered, become very profitable activity. If parts / components / materials of recovered<br />
products meet the standards required quality, its can be used in a new product as a low cost<br />
alternative thus an integrated part of the economic value of products returned can be saved by<br />
remanufacturing.<br />
We initiate and highlight in this paper that the "Lean" in the recovery of products, Lean<br />
Recovery Management (LRM) differs from other methodologies by emphasizing opportunity to<br />
improve product recovery action & disassemble them "from time to time" and result of this<br />
action. The focus is on recovery, disassembly reciprocity, not on time (<strong>de</strong>adlines).<br />
This paper presents a mathematical mo<strong>de</strong>l to minimize the average cost in a particular<br />
case in remanufacturing EOQ mo<strong>de</strong>l, the objective being of course, an optimal policy<br />
remanufacturing management. The paper also provi<strong>de</strong>s a mathematical mo<strong>de</strong>l of a reverse<br />
Supply Chain insight into <strong>de</strong>sign of a network, composed of five groups of stocks of parts /<br />
components / materials arising from disassembly returned products, the optimal configuration is<br />
addressed directly to maximize the selling prices using the structure of turnover. The growing<br />
share of the benefit is difficult to assess, so it <strong>de</strong>pends on the potential flexibility expressed<br />
particularly through <strong>de</strong>cision keys.<br />
Keywords: recovery, remanufacturing, recycling, cost, benefit.<br />
66
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Date personale:<br />
Nume: <strong>Faur</strong><br />
Prenume: <strong>Cezara</strong> Vasilica<br />
Data naşterii: 14 August 1967<br />
Adresa: Brasov, Romania<br />
EDUCAŢIE<br />
CURRICULUM VITAE<br />
CEZARA V. FAUR<br />
Universitatea Transilvania din Brasov (2009 – present)<br />
67<br />
Contact:<br />
Phone: 0040-721-114116<br />
E-mail:<br />
cezara.faur@gmail.com<br />
Doctorand la Facultatea <strong>de</strong> Inginerie Tehnologică şi Management Industrial, domeniul<br />
Inginerie Industrială<br />
Universitatea Transilvania din Brasov (2002 – 2008)<br />
Facultatea <strong>de</strong> Inginerie Tehnologică, specializarea Inginerie Economică Industrială<br />
INTERESE DE CERCETARE<br />
Sisteme <strong>de</strong> suport ale <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
Analiza mo<strong>de</strong>lelor matematice <strong>de</strong> optimizare pentru managementul supply chain<br />
Tehnici <strong>de</strong> analiză multicriterială pentru managementul <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> condiții <strong>de</strong><br />
<strong>incertitudine</strong><br />
Dezvoltarea unui mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong> optimizare a <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
TEME DE INTERES ŞI CERCETĂRI ÎN CURS<br />
• Tehnologia informaţiei <strong>în</strong> domeniul cercetării<br />
• Etica <strong>în</strong> cercetarea ştiinţifică<br />
• Creativitate şi inventică<br />
• Logistica industrială<br />
• Stadiul actual al cecetărilor privind managementul <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
• Teoria <strong>de</strong>ciziilor <strong>în</strong> logistică, <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong><br />
• Mo<strong>de</strong>lări multicriteriale privind managementului <strong>stocurilor</strong><br />
• Managementul <strong>stocurilor</strong>
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
CONFERINŢE ŞI JURNALE DE SPECIALITATE INTERNAŢIONALE<br />
o <strong>Faur</strong>, C., Lupulescu, N.B., „Optimizing management <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r uncertainty - case<br />
study”, International Conference on Manufacturing Science and Education, ISSN 1843-<br />
2522, pp.209-212, Sibiu, Romania, 2011.<br />
o <strong>Faur</strong>, C., „Land stock management & solar energy production by<br />
promoting and stimulating renewable sources - case study”, International<br />
Conference in Heat Transfer, Thermal Engineering and Environment,<br />
ISBN 978-1-61804-114-2, pp,153-158 Istanbul, Turkey, 2012.<br />
o <strong>Faur</strong>, C., Lupulescu, N.B., „Optimizing <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r uncertainty in<br />
companies producing heating”, Aca<strong>de</strong>mic Journal of Manufacturing<br />
Engineering, ISSN 1583 -7904, Volume 10, Issue 1, Bucureşti, Romania,<br />
2012.<br />
o <strong>Faur</strong>, C., Lupulescu, N.B., “Unconvenţional use of obsolete machine<br />
tools” Aca<strong>de</strong>mic Journal of Manufacturing Engineering, Computing and<br />
Solutions in Manufacturing Engineering, Braşov, Romania, 2012.<br />
o Circo J., <strong>Faur</strong>, C., Manolescu A., “Methods and technologies used in<br />
manufacturing bakery products to the methods and technologies used in<br />
paper processing”, Journal of International Scientific Publication:<br />
Ecology & Safety, Vol.4, Bulgary, 2012.<br />
EXPERIENŢA<br />
Mondo Instal, Brasov, Ro. (2004 – 2008)<br />
Asistent Director Comercial<br />
Contor Zenner SA, Brasov, Ro. (1999 – 2004)<br />
Consultant tehnic<br />
R.J.Reynolds, Brasov, Ro. (1995 – 1999)<br />
Manager Assistant & Coordonator vănzări<br />
Astra Trading SA, Brasov, Ro. (1987 – 1995)<br />
Consultant tehnic<br />
Technician<br />
updated 11/2012<br />
68
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
Personal data:<br />
Last name: <strong>Faur</strong><br />
First name: <strong>Cezara</strong> Vasilica<br />
Date of birth: 14 th of August 1967<br />
Address: Brasov, Romania<br />
EDUCATION<br />
CURRICULUM VITAE<br />
CEZARA V. FAUR<br />
Transilvania University of Brasov (2009 – present)<br />
69<br />
Contact:<br />
PhD stu<strong>de</strong>nt in Technological Engineering & Industrial Management Faculty<br />
Industrial Engineering field<br />
Transilvania University of Brasov (2002 – 2008)<br />
Technological Engineering Faculty<br />
Graduated in Economical & Industrial Engineering field<br />
RESEARCH INTERESTS<br />
Decisions support systems un<strong>de</strong>r uncertainity<br />
Analysis of mathematical optimization mo<strong>de</strong>ls for Supply Chain management<br />
Multi Criteria techniques for inventory management un<strong>de</strong>r uncertainty<br />
Development of stock optimization mo<strong>de</strong>l un<strong>de</strong>r uncertainity<br />
TOPICS OF INTEREST AND RESEARCH IN PROGRESS<br />
• Information technology in research field<br />
• Law and ethics in scientific research<br />
• Creativity and Inovate<br />
• Industrial Logistics<br />
• State of art regarding Inventory Management un<strong>de</strong>r uncertainty<br />
• Logistics Decision Support Systems un<strong>de</strong>r uncertainty<br />
• Multicriteria mo<strong>de</strong>ling inventory management<br />
• Inventory management un<strong>de</strong>r uncertainty<br />
Phone: 0040-721-114116<br />
E-mail:<br />
cezara.faur@gmail.com
<strong>Cezara</strong> V. <strong>Faur</strong> <strong>Managemetul</strong> <strong>stocurilor</strong> <strong>în</strong> <strong>condiţii</strong> <strong>de</strong> <strong>incertitudine</strong> Rezumat<br />
INTERNATIONAL CONFERENCE PROCEEDINGS & JOURNALS<br />
o <strong>Faur</strong>, C., Lupulescu, N.B., “Optimizing management <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r uncertainty-case<br />
study”, International Conference on Manufacturing Science and Education, ISSN 1843-<br />
2522, pag.209-212, Sibiu, Romania, 2011.<br />
o <strong>Faur</strong>, C., „Land stock management & solar energy production by<br />
promoting and stimulating renewable sources - case study”, International<br />
Conference in Heat Transfer, Thermal Engineering and Environment,<br />
ISBN 978-1-61804-114-2, pp,153-158 Istanbul, Turkey, 2012.<br />
o <strong>Faur</strong>, C., Lupulescu, N.B., „Optimizing <strong>de</strong>cisions un<strong>de</strong>r uncertainty in<br />
companies producing heating”, Aca<strong>de</strong>mic Journal of Manufacturing<br />
Engineering, ISSN 1583 -7904, Volume 10, Issue 1, Bucureşti, Romania,<br />
2012.<br />
o <strong>Faur</strong>, C., Lupulescu, N.B., “Unconvenţional use of obsolete machine<br />
tools” Aca<strong>de</strong>mic Journal of Manufacturing Engineering, Computing and<br />
Solutions in Manufacturing Engineering, Braşov, Romania, 2012.<br />
o Circo J., <strong>Faur</strong>, C., Manolescu A., “Methods and technologies used in<br />
manufacturing bakery products to the methods and technologies used in<br />
paper processing”, Journal of International Scientific Publication:<br />
Ecology & Safety, Vol.4, Bulgary, 2012.<br />
WORK EXPERIENCE<br />
Mondo Instal, Brasov, Ro. (2004 – 2008)<br />
Comercial Manager Assistant<br />
Contor Zenner SA, Brasov, Ro. (1999 – 2004)<br />
Technical Consultant<br />
R.J.Reynolds, Brasov, Ro. (1996 – 1999)<br />
Sales Coordinator & Manager Assistant<br />
Astra Trading SA, Brasov, Ro. (1987 – 1996)<br />
Technical Consultant<br />
Technician<br />
updated 11/2012<br />
70