Descarca Buletin informativ nr. 1, aprilie-iunie 2009 in format ...
Descarca Buletin informativ nr. 1, aprilie-iunie 2009 in format ...
Descarca Buletin informativ nr. 1, aprilie-iunie 2009 in format ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2 EDITORIAL<br />
PROBLEMA ZONELOR (ASA<br />
ZIS) PROTE.JATE<br />
Biografia unei natiuni<br />
rezulta d<strong>in</strong> actiunea maselor<br />
si personalitatilor. Istoria<br />
unui oras se ogl<strong>in</strong>deste<br />
În marile unicate si masa<br />
cladirilor de serie. Peisajul<br />
urban, atmosfera de<br />
ansamblu sunt def<strong>in</strong>ite de<br />
aceste zone care nu cont<strong>in</strong><br />
monumente deosebite,<br />
zone cu asa numite valori<br />
ambientale. In legislatia<br />
româneasca sunt numite<br />
"zone protejate" ca si cum<br />
statutul lor e def<strong>in</strong>itiv, ca si<br />
cum ar fi În afara oricarui<br />
pericol.<br />
Total fals! Justitia nu ia<br />
În seama spiritul Legii<br />
Monumentelor Istorice si<br />
nici Planurile urbanistice<br />
pentru zonele protejate. De<br />
o oarecare garantie ca sunt<br />
protejate se bucura numai<br />
COMENTARIU<br />
Politicienii, primarii, m<strong>in</strong>istrii<br />
sust<strong>in</strong> sus si tare, mai ales<br />
În campania electorala, ca<br />
transparenta <strong>in</strong>stitutionala<br />
este unul d<strong>in</strong>tre lucrurile<br />
de capatâi. Consultarea<br />
si <strong>in</strong>formarea cetatenilor,<br />
la fel. Mai ales Într-ale<br />
urbanismului, unde deciziile<br />
<strong>in</strong>fluenteaza În mod direct<br />
viata locuitorilor unui oras.<br />
În realitate totul ramâne la<br />
stadiul de vorbe-n vânt. În<br />
luna mai am cerut Comisiei<br />
regionale a monumentelor,<br />
Bucuresti- Ilfov, forul care<br />
decide ce se demoleaza În<br />
eventualele cladiri Înscrise<br />
În Lista Monumentelor (de<br />
regula mari cladiri unicat).<br />
Casele de serie care<br />
constituie substanta zonei<br />
sunt libere la demolare!<br />
Si-atunci apare Întrebarea:<br />
cum se ocroteste zona, de<br />
ce se mai cheama zona<br />
protejata?<br />
D<strong>in</strong> 1990 parlamentul si<br />
adm<strong>in</strong>istratia publica nu au<br />
fost În stare sa rezolve acest<br />
caz, tipic românesc, de<br />
"forma fara fond". S<strong>in</strong>gurele<br />
explicatii sunt ignoranta si<br />
coruptia, Începând de la<br />
legiuitor pâna la proprietarul<br />
casei de serie, parte a zonei<br />
protejate. De situatie profita<br />
asa zisii dezvoltatori, care<br />
<strong>in</strong>vestesc În aceste zone<br />
pentru ca speculeaza serviciile<br />
si utilitatile existente,<br />
SEDINTELE COMISIILOR DE<br />
SPECIALITA TE, LA SECRET<br />
chiar si calitatea ambientala<br />
(pe care, În fapt, o<br />
degradeaza). Înlocuirile<br />
dispersate d<strong>in</strong> substanta<br />
zonelor protejate au ajuns,<br />
dupa unele aprecieri, sa<br />
echivaleze demolarile zonale<br />
realizate dupa 1977 În majoritatea<br />
oraselor. Treptat se<br />
va ajunge la masa critica În<br />
care ce a fost nu va mai fi.<br />
Ceea ce, pentru orasele d<strong>in</strong><br />
Vechiul Regat, va Însemna<br />
pierderea Însemnelor biografice.<br />
Va disparea astfel<br />
un tip de asezare, tipic locurilor<br />
de confluenta a mai<br />
multor civilizatii. Odata cu<br />
aceasta si un produs cultural<br />
al <strong>in</strong>dustriei turistice,<br />
mare producator de venituri<br />
În alte parti.<br />
Peter Derer<br />
materie de monumente, mian, dar si a membrilor<br />
permisiunea de a participa Comisiei, NU. Cam acelasi<br />
la sed<strong>in</strong>tele acesteia. raspuns l-am primit si de<br />
Membrii Comisiei s-au la Agentia Regionala de<br />
aratat teribil de deranjati. Mediu, <strong>in</strong>stitutia care decide<br />
"Sed<strong>in</strong>tele nu sunt publice". soarta spatiilor verzi, cu<br />
"In<strong>format</strong>iile se comunica mentiunea ca deciziile<br />
beneficiarului si Directiei Comisiei se afla pe site-ul<br />
Nationale a Monumentelor". <strong>in</strong>stitutiei. Pe site Însa, nimic.<br />
Eu ca bucurestean nu am Când <strong>in</strong>stitutiile aleg sa Îsi<br />
dreptul sa stiu când se desfasoare activitatea În<br />
decide declasarea unui Întuneric si pe furis, nu pot<br />
monument sau se aproba evita suspiciunea ca fac ceva<br />
un turn În Centrul Istoric? ilegal sau imoral. Chiar si<br />
Dupa parerea consilierului atunci când se ascund doar<br />
superior al Directiei de d<strong>in</strong> prostie sau d<strong>in</strong> lene.<br />
monumente, Stefan Da- Catiusa Ivanov<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro
ACTUALITATE<br />
TURN DE 70 DE METRI PE<br />
BD. IANCU DE HUNEDOARA<br />
Consiliul General al Municipiului<br />
Bucuresti a aprobat,<br />
pe 30 iulie, un Plan<br />
Urbanistic General care<br />
prevede construirea unui<br />
bloc cu o Înaltime de 70<br />
de metri la <strong>in</strong>tersectia<br />
Bd. Iancu de Hunedoara<br />
cu strada Caderea Bastiliei.<br />
Acest proiect are<br />
avizul arhitectului sef<br />
al Capitalei, Gheorghe<br />
Patrascu, care spune ca<br />
are o "parere buna" despre<br />
aceasta constructie.<br />
Reprezentantii mai multor<br />
ONG-uri, prezenti la<br />
sed<strong>in</strong>ta de Consiliu, s-au<br />
Împotrivit aprobarii acestui<br />
proiect pe motiv ca imobilui<br />
este prea Înalt pentru<br />
o zona protejata. "Acest<br />
edificabil este Încadrat În<br />
zona protejata Caderea<br />
Bastiliei. Initial, pe acea<br />
parcela se putea construi<br />
o cladire cu Înaltime de 13<br />
metri, iar pr<strong>in</strong> acest PUZ<br />
se aproba un bloc de 70<br />
de metri. Noi nu suntem<br />
de acord cu asa ceva",<br />
a declarat Nicusor Dan,<br />
presed<strong>in</strong>tele Asociatiei<br />
Salvati Bucurestiul. Beneficiarul<br />
acestui Plan<br />
Urbanistic Zonal este<br />
firma Search Corporation,<br />
care a oferit consultanta<br />
de milioane de euro pentru<br />
autostrazi.<br />
În sed<strong>in</strong>ta de pe 30 <strong>iunie</strong>,<br />
s-au mai aprobat doua<br />
Planuri Urbanistice Zonale<br />
pe Aleea Alexandru, la<br />
numerele 28 si 34. Pe<br />
terenul de la numarul 28<br />
s-a aprobat construirea unei<br />
cladiri de 22 de metri, iar<br />
pe cel de la 34, una de 18<br />
metri. Si Aleea Alexandru<br />
este zona protejata, unde<br />
<strong>in</strong>terventiile noi se pot<br />
face numai cu respectarea<br />
caracterului zonei. "Înaltimea<br />
de 22 de metri pentru Aleea<br />
Alexandru este mult prea<br />
mare. Este mai Înalt decât<br />
tot ce este pe acea strada.<br />
Acolo se putea face maxim<br />
un imobil de patru etaje.<br />
Or, la 22 de metri iese unul<br />
de 7 etaje", ne-a declarat<br />
Dan Mar<strong>in</strong>, vicepresed<strong>in</strong>tele<br />
Ord<strong>in</strong>ului Arhitectilor d<strong>in</strong><br />
România.<br />
Tot În aceasta sed<strong>in</strong>ta s-a<br />
mai aprobat construirea<br />
unui complex de cladiri pe<br />
Soseaua Iancului, la numarul<br />
90, cea mai Înalta cladire<br />
urmând sa aiba 53 de metri,<br />
si pe Soseaua Alexandriei la<br />
numarul 160. Aici urmeaza<br />
a se construi tot un ansamblu<br />
de cladiri unde Înaltimea<br />
maxima aprobata este de 12<br />
metri. Catiusa Ivanov<br />
CASETA REDACTIONALA<br />
Consiliu de conducere: Vera Mar<strong>in</strong>, Peter Derer, Crist<strong>in</strong>a Turlea; Asistent proiect:<br />
Octavia Stepan, Editor: Catiusa Ivanov; Redactori: Catiusa Ivanov, Peter Derer,<br />
Flor<strong>in</strong> Balteanu; Fotoreporter: Catiusa Ivanov; Tehnoredactor:<br />
Adresa: Calea Victoriei, <strong>nr</strong>. 126, sector 1, Bucuresti.<br />
Catiusa Ivanov.<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro<br />
3
4 ACTUALITATE<br />
'" '"<br />
BUCURESTIUL DE ALTADATA,<br />
'" '"<br />
DISTRUS CASA CU CASA<br />
Strazi d<strong>in</strong> centrul orasului,<br />
precum Maria Rosetti,<br />
Toamnei, Mihai Em<strong>in</strong>escu,<br />
Armeneasca, unde<br />
obisnuiam sa ne plimbam<br />
si sa admiram arhitectura<br />
caselor construite<br />
Îna<strong>in</strong>te de primul razboi<br />
mondial si În perioada<br />
<strong>in</strong>terbelica, si-au pierdut<br />
În ultimii ani farmecul<br />
d<strong>in</strong> cauza dezvoltarii<br />
haotice a orasului si a<br />
constructiilor noi care<br />
nu au nicio legatura cu<br />
locul În care sunt ridicate.<br />
Altele, precum Jean Luis<br />
Calderon, unde nu mai<br />
put<strong>in</strong> de sase proprietari<br />
doresc sa-si demoleze<br />
casele si sa ridice În loc<br />
blocuri, sunt pe cale sasi<br />
piarda specificul. În<br />
aceeasi situatie precara<br />
se afla si Aleea Alexandru,<br />
dar si strazile cu nume de<br />
capitale d<strong>in</strong> spatele Caii<br />
Dorobantilor.<br />
Pe aceste stradute,<br />
majoritatatea caselor nu<br />
sunt monumente, dar ele<br />
reprez<strong>in</strong>ta o parte d<strong>in</strong><br />
Bucurestii de altadata, un<br />
loc cu care ne mândream<br />
În Întreaga Europa.<br />
ZONELE PROTEJATE<br />
NU SUNT<br />
PROTEJATE DE LEGE<br />
D<strong>in</strong> nefericire, aceste zone<br />
sunt amen<strong>in</strong>tate cu distrugerea,<br />
În ultimii ani<br />
disparând sute de astfel<br />
de imobile. Miza: terenul<br />
de sub ele care În anumite<br />
zone valoreaza mai b<strong>in</strong>e<br />
de 3.000 de euro pe metru<br />
patrat.<br />
De v<strong>in</strong>a pentru acest<br />
macel este legislatia d<strong>in</strong><br />
România care protejeaza<br />
doar casele monument, nu<br />
si zonele traditionale ale<br />
Capitalei, asa zise-le zone<br />
protejate con-struite, unde<br />
sunt cladiri foarte frumoase,<br />
dar care nu sunt listate<br />
ca monumente.<br />
În anul 2000 s-a aprobat<br />
un studiu care a identificat<br />
În Bucuresti 98 de zone<br />
cu valoare arhitecturala<br />
deosebita unde poti demola<br />
si construi, dar fara sa<br />
afectezi specificul zonei<br />
respective. În realitate,<br />
cu aprobarile necesare, se<br />
poate face aproape orice,<br />
fi<strong>in</strong>dca studiul respectiv<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro
ACTUALITATE<br />
nu a facut decât sa delimiteze<br />
zonele repective<br />
si sa stabileasca un regulament<br />
general care a<br />
fost la rândul sau speculat.<br />
În urma cu doi ani,<br />
Primaria Capitalei a <strong>in</strong>itiat<br />
un alt studiu care ar fi<br />
putut opri macelul, dar,<br />
d<strong>in</strong> nefericire acesta nu<br />
a fost f<strong>in</strong>alizat. Acesta<br />
prevedea <strong>in</strong>ventarierea<br />
tuturor caselor d<strong>in</strong> zonele<br />
protejate si Împartirea<br />
pe trei categorii a acestora:<br />
nedemolabile,<br />
case pe care se poate<br />
<strong>in</strong>terveni partial si case<br />
demola bile, În functie de<br />
calitatea arhitecturala si<br />
memoriala. Anul trecut<br />
au fost <strong>in</strong>ventariate 12<br />
zone: Magheru, Calea<br />
Grivitei, portiunea d<strong>in</strong><br />
spatele Pietii Dorobanti,<br />
Icoanei, Labir<strong>in</strong>t, Domenii,<br />
Bastiliei, Parcela<br />
rea Morna nd (între<br />
bd. Aviatorilor, str. Zambaccian,<br />
Calea Dorobanti<br />
si <strong>in</strong>c<strong>in</strong>ta TVR), Vatra<br />
Lum<strong>in</strong>oasa, Parcelarea<br />
Filipescu (bd. Aviatori lor,<br />
Aleea Modrogan, Aleea<br />
Alexa nd ru, str. Atena),<br />
Parcelarea UCB (între Aviatorilor<br />
si Mircea Eliade),<br />
Lascar Catargiu. Cu restul<br />
de 86 de zone Însa nu s-a<br />
mai Întâmplat nimic de<br />
aproape un an.<br />
CARTAREA CELOR<br />
86 DE ZONE AR<br />
PUTEA DURA 8 ANI<br />
Gheorghe Patrascu, arhitectul<br />
sef al Capitalei,<br />
ne-a declarat ca studiul<br />
va cont<strong>in</strong>ua si În acest<br />
5<br />
an, probabil cu Înca<br />
un pachet de 12 zone.<br />
"Su ntem În proced ura de<br />
achizitie. Probabil Într-o<br />
luna se va Încheia licitatia<br />
pentru acest proiect". Cu<br />
toate acestea, pâna se<br />
va f<strong>in</strong>aliza studiul pentru<br />
cel de-al doilea pachet,<br />
va trece cel put<strong>in</strong> un an.<br />
În ritmul acesta, vor fi<br />
detaliate toate cele 86<br />
de zone În circa opt ani,<br />
timp În care distrugerea<br />
patrimoniului va cont<strong>in</strong>ua.<br />
Solutia ar fi ca M<strong>in</strong>isterul<br />
Culturii sa oblige<br />
Primariile si sa le ajute cu<br />
bani ca În termen de un<br />
an sau doi sa f<strong>in</strong>alizeze<br />
acest studiu, timp În care<br />
nu se mai autorizeaza<br />
nimic În zonele respective.<br />
Catiusa Ivanov<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro
6 INTERVIU<br />
'"<br />
PASTRAREA BUCURESTIULUI<br />
.A..A. '"<br />
VECHI, IN MAINILE PRIMARIEI<br />
Case d<strong>in</strong> Bucurestiul vechi, pe care lânga care obisnuiam sa trecem<br />
si sa le admiram, au disparut. Locul lor a fost luat de cladiri care<br />
nu mai au nicio legatura cu zonele respective. Bucurestiul pe care-I<br />
iubim piere ca o naluca În ceata goanei dupa profit. Ce putem face<br />
ca sa protejam patrimoniul, sa-I punem În valoare? Specialisti d<strong>in</strong><br />
M<strong>in</strong>isterul Culturii si reprezentanti ai societatii civile vor Încerca sa<br />
raspunda la aceste Întrebari În <strong>in</strong>terviurile de mai jos. CI<br />
Care credeti ca sunt<br />
mai amen<strong>in</strong>tate În acest<br />
moment, monumentele<br />
sau zonele protejate?<br />
As pune fara nici un fel<br />
de rezerva pe primul loc<br />
zonele protejate, motivul<br />
fi<strong>in</strong>d foarte evident. Ele nu<br />
sunt protejate pr<strong>in</strong> lege la<br />
nivel national. Aceste zone<br />
sunt protejate doar pr<strong>in</strong> legi<br />
locale.<br />
Ce putem face ca sa<br />
se schimbe situatia, sa<br />
Înceteze macelul?<br />
Exista mai multe metode<br />
si, având În vedere situatia<br />
În care ne aflam, ideal ar fi<br />
sa fie adoptate mai multe<br />
<strong>in</strong>strumente simultan. Încep<br />
cu <strong>in</strong>strumentul care e un<br />
pic mai simplu de obt<strong>in</strong>ut,<br />
legile locale care protejeaza<br />
acele zone.<br />
Dar avem o problema,<br />
fi<strong>in</strong>dca de curând<br />
am aflat ca pe Mihai<br />
Em<strong>in</strong>escu, În zona<br />
protejata, avem CUT 6,<br />
deci se poate construi<br />
Hanna Derer, consilerul personal pe probleme de<br />
patrimoniu al m<strong>in</strong>istrului Culturii, Theodor Paleologu:<br />
'" "<br />
"DACA UN IMOBIL INTRUNESTE CONDITIA<br />
" '"<br />
DE MONUMENT, NU IL DECLASAM"<br />
foarte Înalt?<br />
Atunci când s-a facut<br />
primul studiu de delimitare<br />
si reglementare a zonelor<br />
protejate d<strong>in</strong> Bucuresti,<br />
Legea monumentelor<br />
istorice Înca nu exista.<br />
Studiul de zone protejate<br />
s-a facut În scenariul În<br />
care viitoarea Lege a<br />
monumentelor istorice urma<br />
sa se refere si la zonele<br />
protejate. D<strong>in</strong> acest motiv<br />
nu atât delimitarea de zone<br />
protejate În Bucuresti, cât<br />
reglementarea lor a fost<br />
facuta mai put<strong>in</strong> detaliat.<br />
Daca zonele protejate<br />
pr<strong>in</strong> Legea Monumentelor<br />
ar fi fost considerate la<br />
rândullor monumente<br />
de un anume tip, atunci<br />
aceasta reglementare<br />
mai put<strong>in</strong> detaliata era<br />
perfecta. D<strong>in</strong> acest motiv,<br />
În 2006, specialistii au<br />
reusit sa conv<strong>in</strong>ga Primaria<br />
sa comande o detaliere a<br />
studiului <strong>in</strong>itial. În fiecare<br />
zona protejata trebuie<br />
identificate imobilele care,<br />
desi nu sunt monumente,<br />
trebuie neaparat pastrate<br />
cu m<strong>in</strong>ime modificari.<br />
Altfel, toate calitatile zonei<br />
protejate sunt subm<strong>in</strong>ate<br />
sau anulate. La Începutul<br />
anului s-a aprobat aceasta<br />
detaliere pentru un set de<br />
12 zone.<br />
Sa trecem la monumente.<br />
Distrugerea lor,<br />
pr<strong>in</strong> declasare sau lasare<br />
În parag<strong>in</strong>a, este la<br />
ord<strong>in</strong>ea zilei. Ce putem<br />
face?<br />
Pentru primul caz este foarte<br />
simplu. Daca un imobil<br />
Întruneste conditiile pe care<br />
trebuie sa le Întruneasca<br />
un monument istoric, nu ÎI<br />
deciasam.<br />
În cazul al doilea, aici ar<br />
trebui umblat totusi la<br />
legislatie, fi<strong>in</strong>dca aceasta nu<br />
exprima explicit faptul ca<br />
distrugerea unui monument<br />
pr<strong>in</strong> neÎntret<strong>in</strong>ere este<br />
<strong>in</strong>fractiune. Mai mult pe:<br />
www.observatorulurban.ro.<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observat:orulurban.ro
INTERVIU<br />
Ce parere aveti despre<br />
situatia caselormonument<br />
si despre<br />
zonele protejate? Care<br />
sunt mai amen<strong>in</strong>tate?<br />
Ambele, dar caselemonument<br />
care sunt Înca În<br />
picioare mai au o sansa.<br />
Se tot zice ca proprietarii<br />
Îsi Iasa casele sa<br />
se autodemoleze pentru<br />
ca nu le pot declasa ...<br />
Se vede cu ochiul liber si<br />
se stie ca este o practica.<br />
Am vorbit cu un membru al<br />
comunitatii anglo-saxone,<br />
irlandez, care s-a nimerit<br />
În acelasi acelasi bar cu<br />
proprietarii casei de lânga<br />
Guvern, În timp ce acestia<br />
schimbau pareri despre<br />
cum sa distruga casa. Nu<br />
reusisera cu un <strong>in</strong>cendiu.<br />
Ce s<strong>in</strong>istru ...<br />
S<strong>in</strong>istru, absolut. Casa de<br />
pe Belgrad 8, vizavi de o<br />
cladire unde sta o prietena<br />
de-a mea, englezoaica, a<br />
ars si tot cartierul stie ca<br />
a fost <strong>in</strong>cendiata voluntar.<br />
Stie si domnul m<strong>in</strong>istru<br />
al Culturii, si primarul<br />
orasu lui. ..<br />
De 20 de ani exista o<br />
complicitate tacita. Cum<br />
se pot schimba lucrurile?<br />
Ar trebui aplicata legea,<br />
pentru ca Legea 422/2001<br />
prevede sanctiuni si ce<br />
masuri trebuie luate În<br />
asemenea situatii.<br />
Este o <strong>in</strong>fractiune<br />
distrugerea<br />
monumentelor, dar cum<br />
Roxana Wr<strong>in</strong>g, presed<strong>in</strong>tele fundatiei PRODOMO:<br />
\oi A<br />
"LA LONDRA NIMANUI NU II TRECE PRIN<br />
\oi \oi A. A.<br />
MINTE SA-SI LASE CASA SA SE DARAME"<br />
demonstrezi <strong>in</strong>tentia?<br />
Asta ramâne s-o<br />
demonstreze politia.<br />
Daca ar exista o garda a<br />
monumentelor, asemenea<br />
lucruri nu s-ar putea<br />
Întâmpla.<br />
Ce Întelegeti pr<strong>in</strong>tr-o<br />
garda a monumentelor?<br />
Un corp de control care<br />
sa treaca la un <strong>in</strong>terval de<br />
, timp si sa se asigure ca<br />
monumentul este În buna<br />
stare. Pe de alta parte se<br />
poate trece la o sanctionare<br />
a proprietarilor. Daca<br />
proprietarul nu este cel care<br />
a provocat distrugerea, el<br />
trebuia oricum sa fi fost<br />
asigurat, si cu banii de<br />
la asigurare ar trebui sa<br />
repare monumentul. În<br />
cazul nefericit În care un<br />
monument ia foc, ce ar<br />
face proprietarul care t<strong>in</strong>e<br />
cu adevarat la casa? O<br />
restaureaza. Dar noi vedem<br />
ca nu este asa.<br />
Asta este si problema.<br />
Cum Îi obligam pe<br />
proprietari sa Îsi<br />
Întret<strong>in</strong>a monumentele?<br />
Legile trebuie schimbate,<br />
asta e clar. Pe de o parte<br />
trebuie gândita o buna<br />
lege a exproprierii. Apoi, ar<br />
trebui sprij<strong>in</strong>iti si f<strong>in</strong>anciar<br />
proprietarii de monumente,<br />
nu ei direct, dar pr<strong>in</strong><br />
diverse facilitati fiscale<br />
pentru ca sa-si repare<br />
monumentele.<br />
Dumneavoastra locuiti<br />
la Londra. Cum se<br />
7<br />
procedeaza acolo?<br />
In primul rând, orice distrugere<br />
de casa este imediat<br />
<strong>in</strong>vestigata. În al doilea<br />
rând, primaria este foarte<br />
atenta cu fatadele caselor<br />
d<strong>in</strong> zona istorica, daca o<br />
casa nu este renovata, daca<br />
ai vopsit ferestrele d<strong>in</strong><br />
lemn, ti se trimite o notificare.<br />
Daca refuzi sa remediezi<br />
situaâia ti se trimite a<br />
doua notificare, daca iarasi<br />
refuzi, risti amenzi si exproprierea.<br />
Nimeni nu ajunge<br />
Însa la acest lucru, fi<strong>in</strong>dca<br />
la Londra nimanui nu Îi<br />
trece pr<strong>in</strong> m<strong>in</strong>te sa-si lase<br />
casa sa se dârâme.<br />
O explicatie putem gasi<br />
Însa si În istorie, fi<strong>in</strong>dca<br />
la noi, multi proprietari<br />
de case monument nu au<br />
nici o legatura spirituala<br />
cu ele ...<br />
Cu siguranta, ei vad casa<br />
ca un obiect care poate fi<br />
speculat pentru maximum<br />
de profit. Pe de alta parte,<br />
si legea le permite asta.<br />
Daca monumentul nu ar<br />
putea fi demolat, daca s<strong>in</strong>gurele<br />
<strong>in</strong>terventii ar fi cele<br />
În parametri legali, ar avea<br />
tot <strong>in</strong>teresul sa o renoveze<br />
si sa o vânda ca atare.<br />
Daca s<strong>in</strong>gurul mod de a<br />
beneficia de ea este sa o<br />
pastreze <strong>in</strong>tacta, asa cum<br />
se Întampla unde legile<br />
sunt c1are si se aplica,<br />
atunci casa ar supravietui.<br />
Cititi <strong>in</strong>terviul <strong>in</strong>tegral pe:<br />
www.observatorulurban.ro<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro
B STIRI<br />
MINISTERUL CUL TURII FACE<br />
"<br />
CAMPANIE ANTI-DEMOLARI<br />
M<strong>in</strong>isterul Culturii<br />
Cultelor si Patrimoniului<br />
a <strong>in</strong>itiat, la jumatatea<br />
lunii <strong>iunie</strong>, o campanie<br />
de constientizarea a<br />
populatiei asupra efectelor<br />
distrugerii patrimoniului<br />
construit, <strong>in</strong>titulata<br />
"Omul darâma locul".<br />
"Bucurestiul este s<strong>in</strong>gura<br />
capitala d<strong>in</strong> Europa care<br />
a demolat pe vreme de<br />
pace un numar echivalent<br />
de cladiri pierdute de<br />
alte capitale pe vreme de<br />
razboi. Cartierul Uranus<br />
este doar unul d<strong>in</strong>tre<br />
cartierele demolate de<br />
monstruosul elan urbanistic<br />
d<strong>in</strong> perioada regimului<br />
comunist. Pe termen lung,<br />
distrugerea unor case<br />
precum cea de pe strada<br />
Maria Rosetti 38, cea de pe<br />
strada Visarion <strong>nr</strong>. 8 sau<br />
cea de pe Aviatorilor <strong>nr</strong>.<br />
8 nu poate fi oprita decât<br />
pr<strong>in</strong> v<strong>in</strong>decarea depr<strong>in</strong>derii<br />
maligne de a pierde sub<br />
demolari identitatea<br />
culturala a oraselor În care<br />
traim. Scopul campaniei<br />
este de a subl<strong>in</strong>ia faptul ca<br />
promovarea si conservarea<br />
patrimoniului construit<br />
dep<strong>in</strong>de, În primul rând,<br />
de crearea depr<strong>in</strong>derii de<br />
a sanctiona public orice<br />
proiect de demolare sau<br />
de mutilare a caselor si<br />
a zonelor construite", se<br />
spune Într-un comunicat al<br />
m<strong>in</strong>isterului. Actiunea s-a<br />
desfasurat pe o perioada<br />
de trei saptamâni, timp În<br />
care au avut loc mai multe<br />
dezbateri si confer<strong>in</strong>te pe<br />
aceasta tema. Campania<br />
a Început cu un concert la<br />
vioara, dat În fata casei<br />
d<strong>in</strong> strada Visarion <strong>nr</strong>.8,<br />
monument care a fost lasat<br />
În parag<strong>in</strong>a de proprietari,<br />
pâna s-a prabusit. Recitalul<br />
a fost sust<strong>in</strong>ut, la vioara<br />
Stradivarius Elder, de<br />
violonistul Alexandru<br />
Tomescu. În cadrul<br />
BookFest s-a lansat "Cartea<br />
neagra a patrimoniului"<br />
unde sunt prezentate<br />
mai multe cazuri de<br />
monumente distruse<br />
sau lasate În parag<strong>in</strong>a.<br />
În urmatoarele zile s-au<br />
organizat dezbateri<br />
unde s-a discutat despre<br />
modificarea legislatiei În<br />
domeniu, conservarea·<br />
patrimoniului construit<br />
d<strong>in</strong> Bucuresti si d<strong>in</strong><br />
Împrejurimile sale.<br />
CASA DIN MARIA ROSETTI38, "SALVATA"<br />
DUPA CE A FOST DEMOLATA JUMATATE<br />
Primaria sectorului 2 a<br />
suspendat autorizatia care<br />
radea de pe fata pamântului<br />
casa d<strong>in</strong> Maria Rosetti <strong>nr</strong>.<br />
38, dupa ce casa a fost<br />
demolata mai b<strong>in</strong>e de<br />
jumatate. În plus, "Comisia<br />
de Urbanism, Amenajarea<br />
Teritoriului a sectorului 2<br />
si proprietarul imobilului<br />
În cauza vor identifica<br />
o solutie urbanistica<br />
potrivit "regimului tehnic"<br />
mentionat În Certificatul<br />
de urbanism. Nu În ultimul<br />
rând, proprietarul imobilului<br />
d<strong>in</strong> str. Maria Rosetti <strong>nr</strong>.<br />
38, sector 2, va lua masuri<br />
urgente pentru paza,<br />
conservarea si punerea În<br />
siguranta a cladirii", se mai<br />
spune Într-un comunicat de<br />
presa al M<strong>in</strong>isterului Culturii.<br />
Demolarea casei de pe Maria<br />
Rosetti <strong>nr</strong>. 38 a Început<br />
În urma cu circa doua luni,<br />
Într-o sâmbata dim<strong>in</strong>eata,<br />
dupa ce Inspectia de Stat În<br />
Constructii a venit sa verifice<br />
santierul. Responsabilul de<br />
santier a declarat ca nu vor<br />
demola nimic. Demolarea a<br />
cont<strong>in</strong>uat Însa si luni, pâna<br />
la venirea M<strong>in</strong>istrului Culturii,<br />
Theodor Paleologu si a<br />
reprezentantilor mai multor<br />
ONG-uri care au cerut sistarea<br />
lucrarilor.<br />
M<strong>in</strong>istrul sust<strong>in</strong>e ca<br />
autorizatia de demolare este<br />
ilegala deoarece nu are avizul<br />
<strong>in</strong>stitutiei sale.<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro
5 5 5 iul.<br />
iul.<br />
iul.<br />
•<br />
UTILE<br />
PUZ-URI APROBA TE DE CGMB<br />
.A-<br />
IN LUNILE IUNIE-IULIE<br />
HCUT Hmax max CI> CUT PUZ Indicatori Denumire urbanistici Sup. PUZ aPUZ-mp generat anteriori POT<br />
Str. IJI<br />
B-dul Aleea Str. B-dul. Sos. Calea 3S+D+P 13 voI.9m 19,7P+29E, 0,7 4,5 2,5 1,8 1,8 4,8 P+2E+M 2,5 pol 3,548,5 0,3 3,1 2,5 13 4S+P Constant<strong>in</strong> Alexandru Doamnei 4,35 2mAlexandriei<br />
870m 85,11 lancului 1<br />
%<br />
'OPoligrafiei<br />
3 Alexandru 1<br />
de 52<br />
45<br />
Iancu 1<br />
Serban m m22m 30 urban 12 18 3comerciale,<br />
50 20 locu<strong>in</strong>te, zona locu<strong>in</strong>te, 50 40 locu<strong>in</strong>te zona 603,7 1.328 functionala modificarii Indicatori pr<strong>in</strong> urbanistici adoptati pr<strong>in</strong> PUZ<br />
es Încadrarea<br />
locu<strong>in</strong>te, birouri, m 55 m70 zona 60 zona 60 de birouri, situat locu<strong>in</strong>te birouri, unitati dest<strong>in</strong>atie 40 50 locu<strong>in</strong>te<br />
50 birouri 45,5 servicii, verde 81 mixta 41 zona birouri, zona 50 În70 birouri 21.977 14.185 hotel =9 galerii mici hotel 4.973 3.393 1.862 5.454 servicii, 308 184 pr<strong>in</strong> 30 colective locu<strong>in</strong>te hala afara stabilit În zona perimetru productie +14E protejata proteiata speciala protejata Încadrarea birouri, si/sau % lui si servicii functionala<br />
+6E colective, functiuni<br />
120 m<br />
PUZcomplementare<br />
P+2E Str. Intrarea Sos. 36 3,85 2,4dis!. 0,7 S+P+4E- P+2E 3,2 4,8P+15E 2,4 Stefan Ion 45 locu<strong>in</strong>te mGheorghe pol 5 1<br />
25m Gârbea 35m Frumoasa 50 urban 20 servicii, zona birouri, Holban UTR 46 locu<strong>in</strong>te situat locu<strong>in</strong>te protejata 75 1servicii<br />
comert, (80) servicii, locu<strong>in</strong>te 40 locuire 70 595,14 55 14.992 40 9.183 6.298 Încolectivepublice<br />
afaraÎntre comert perimetru dispersate lui<br />
5E<br />
55 3,5 S+P+6E, <strong>in</strong>dividuale si<br />
Str. Sos. 3S+P+5E PUGPUG 2,5 S+P+2E, P+4E cf. 1,8 George locu<strong>in</strong>te Straulesti 3ef.<br />
1<br />
ef. PUG 50 UTR2 birouri, colective UTR <strong>nr</strong>. 38 servicii 1.526 309 60<br />
colective,<br />
+6E<br />
birouri<br />
45<br />
1,3 P+3E- Str. D+P+3E 1,3 2,5 D+P+4E 10 Sfânta Anton 341<br />
mlocu<strong>in</strong>te 45<br />
locu<strong>in</strong>te Maria locu<strong>in</strong>te locu<strong>in</strong>te colective<br />
318,30 45 66199<br />
4E<br />
medii<br />
hla locu<strong>in</strong>te colective 75<br />
316 m - -<br />
Str. Plaviei 1 <strong>nr</strong>. 4A 441cornisa<br />
d<strong>in</strong><br />
Sos Str. Str. Sos. Str. Drumul 2S+P S+D+P+ 1,48 voI. 0,2 2,5 0,3 dis!. 2,5 1,8 1,3 P+2E 10 P+2E 3,3 0,3 2,5 2,4 3,8 1,8 20m 10 Zagazului Stoica Luceafarului 20m Muzelor Chitilei 23<br />
0,2 Colent<strong>in</strong>a- 23,850m<br />
46<br />
mI 52<br />
1<br />
60 m43m 24m 18 locu<strong>in</strong>ta P+1E 80 Valea M2m: locu<strong>in</strong>te, centru P+2 45 30 45 mcomert, 50 mzona m60<br />
locu<strong>in</strong>te, 55 70 60 70 27 15 zona locu<strong>in</strong>te zona 27 locu<strong>in</strong>te comercial, <strong>in</strong>dividuala protejata 50 locu<strong>in</strong>te servicii, locu<strong>in</strong>te servicii, UTR comert unitati 600.070 mixta 15 39 mixta 70 30.026 899,77 478,32 743,99 89.552 birouri<br />
mixta 2.189 60zona<br />
74 = birouri locuire verdeUTR<br />
45preponderent<br />
<strong>in</strong>dividuale, <strong>in</strong>dustriale 4E+<br />
13 Între al<strong>in</strong>. +1E m<br />
locu<strong>in</strong>te<br />
- 5Duplex<br />
lolizare15<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro<br />
9
10 REPORTAJ<br />
" .A.<br />
CENTRUL ISTORIC, LASA T IN<br />
"<br />
PARAGINA DE 20 DE ANI<br />
Od<strong>in</strong>ioara Lipscanii si<br />
stradutele Întortocheate<br />
d<strong>in</strong> Centrul Istoric erau<br />
<strong>in</strong>ima Bucurestiului.<br />
Aici doamnele d<strong>in</strong> Înalta<br />
societate veneau sa Îsi<br />
cumpere stofe scumpe si<br />
danteluri pentru rochiile<br />
de bal si se Îndulceau<br />
cu serbet si zaharicale<br />
pe la cofetariile ascunse<br />
pr<strong>in</strong>tre pravalii. Domnii<br />
se strângeau la birturi sa<br />
discute politica si afaceri.<br />
Indiferent de zi si ora,<br />
stradutele erau pl<strong>in</strong>e de<br />
lume, domni, domnite,<br />
câte un cântaret cu vioara<br />
amortita si mai multi gura<br />
casca. Astazi Lipscanii si<br />
celelalte alei d<strong>in</strong> jur arata<br />
de parca ar fi ale oraselor<br />
lovite de holera si de<br />
razboi, descrise de cartile<br />
lui Marquez. Ru<strong>in</strong>ele caselor<br />
s-au Înt<strong>in</strong>s ca pec<strong>in</strong>g<strong>in</strong>ea pe<br />
strazile acaparate de gropi<br />
si gunoie. În ganguri, te<br />
pun pe fuga miesmele de<br />
WC public. Rar mai zaresti<br />
câte un trecator ratacit si<br />
multe pasari care cauta<br />
hrana pr<strong>in</strong>tre resturile<br />
menajere aruncate direct<br />
pe strada. Locul este<br />
aproape pustiu. Oamenii<br />
se feresc sa mai v<strong>in</strong>a În<br />
acest templu al distrugerii<br />
si mizeriei, unde, daca dai<br />
o tura, ramâi cu impresia<br />
ca lipsesc doar cadavrele<br />
umflate de pe marg<strong>in</strong>ea<br />
drumului. Teoretic, de pr<strong>in</strong><br />
anii 90, de pe vremea<br />
primarului Halaicu, se<br />
discuta de reabilitarea<br />
Centrului Istoric. La<br />
vremea respectiva Fundatia<br />
pentru Reconstructia<br />
Capitalei (un parteneriat<br />
Între BNR si Consiliul<br />
general al Capitalei) a<br />
facut un studiu pentru<br />
reabilitarea centrului<br />
vechi, au fost <strong>in</strong>ventariate<br />
casele d<strong>in</strong> zona, facute<br />
fise pentru fiecare În parte<br />
si chiar s-au strâns niste<br />
bani pentru proiect, dar<br />
totul s-a pierdut În ceata.<br />
Tot la Începutul anilor 90,<br />
niste arhitecti englezi, care<br />
au proiectat reabilitarea<br />
docurilor d<strong>in</strong> Londra, au<br />
venit sa studieze Centrul<br />
Istoric. Nu au fost Însa<br />
prea multumiti de reactia<br />
Primariei Capitalei si au<br />
plecat la fel cum au venit.<br />
Bucuresti 2000<br />
În 1995 s-a reluat problema<br />
Centrului Istoric si a<br />
aparut proiectul "Bucuresti<br />
2000".<br />
Acesta prevedea construirea<br />
unui cartier de turnuri<br />
În jurul Parlamentului, iar<br />
<strong>in</strong>vestitorilor li se cerea<br />
sa restaureze o casa În<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro
REPORTAJ<br />
centrul vechi. La vremea<br />
respectiva, majoritatea<br />
imobilelor d<strong>in</strong> Centrul<br />
Istoric erau proprietate<br />
de stat si Primaria le<br />
putea decide soarta. În<br />
sprij<strong>in</strong>ul acestui proiect,<br />
Guvernul a dat În 1998<br />
o Ordonanta pr<strong>in</strong> care<br />
Centrul Istoric a devenit<br />
de <strong>in</strong>teres national. D<strong>in</strong><br />
nefericire dupa anul 2000,<br />
proiectul s-a sufocat<br />
de la s<strong>in</strong>e deoarece a<br />
Început retrocedarea<br />
caselor d<strong>in</strong> Centrul<br />
Istoric, acestea deven<strong>in</strong>d<br />
proprietate privata. În<br />
2004 a fost anulata si<br />
Ordonanta pr<strong>in</strong> care<br />
Centrul Istoric devenise de<br />
<strong>in</strong>teres national si astfel,<br />
"Bucuresti 2000" a murit<br />
de tot.<br />
Epoca Videanu<br />
Problema restaurarii Centrului<br />
Istoric redev<strong>in</strong>e de<br />
actualitate dupa 2000,<br />
când a venit Traian<br />
Basescu la cârma Primariei<br />
Capitalei. Acesta a facut<br />
un proiect de restaurare<br />
pentru <strong>in</strong>frastructura Întregii<br />
zone. În baza acestui<br />
proiect, a obt<strong>in</strong>ut 8,5<br />
milioane euro de la Banca<br />
Europeana de Investitii.<br />
În 2005, dupa ce a venit<br />
Adriean Videanu la<br />
Primaria Capitalei, acesta<br />
a cont<strong>in</strong>uat proiectul lui<br />
Basescu, iar În septembrie<br />
2006 s-a semnat un<br />
contract cu firma spaniola<br />
Sedesa pentru refacerea<br />
canalizarii si a strazilor<br />
d<strong>in</strong> zona pilot a Centrului<br />
Istoric cupr<strong>in</strong>sa Între bd.<br />
Reg<strong>in</strong>a Elisabeta, Calea<br />
Victoriei, bd. I C Bratianu<br />
si Splaiul Independentei,<br />
respectiv 14 strazi.<br />
www.uniuneaarhiCectilor.ro www.observatorulurban.ro<br />
11
12<br />
Valoarea contractului este<br />
de 26,9 milioane de euro,<br />
iar ulterior Consiliul General<br />
a suplimentat valoarea<br />
cu 8,7 miI. euro.<br />
Lucra ri le au Început efectiv<br />
În <strong>aprilie</strong> 2007, iar<br />
pâna În luna septembrie<br />
au fost term<strong>in</strong>ate doua<br />
strazi, Lipscani si Smârdan.<br />
În <strong>iunie</strong> 2008, Sor<strong>in</strong><br />
Oprescu a devenit primarul<br />
Capitalei. În octombrie,<br />
firma Sedesa a<br />
sistat lucrarile deoarece<br />
noul edil nu a mai platit<br />
lucrarile efectuate. Potrivit<br />
firmei Sedesa, compania<br />
a executat lucrari de<br />
10,5 miI. euro, iar Prima-<br />
ria a achitat doar 8,4 mii.<br />
euro. Atunci Oprescu a<br />
declarat ca va rezilia contractu<br />
I si va Încheia alte<br />
contracte cu firme mai<br />
mici, care sa reabiliteze<br />
fiecare câte o strada.<br />
EPOCA OPRESCU<br />
Motivul rezilierii: "Rev<strong>in</strong><br />
si spun ca lucrarile de reabilitare<br />
a celor 14 strazi<br />
trebuiau f<strong>in</strong>alizate În<br />
<strong>aprilie</strong> 2008, acum sunt<br />
reabilitate doar 4. Am<br />
facut o analiza teme<strong>in</strong>ica<br />
a executiei lucrarilor si a<br />
platilor facute. Si am constatat<br />
ca s-a u executat<br />
lucrari nepr<strong>in</strong>se În con-<br />
REPORTAJ<br />
tract si se solicita milioane<br />
de euro În plus. Rezilierea<br />
contractului este<br />
posi bi Ia oricâ nd. Încerc<br />
Însa sa evit sa pierd timpul<br />
cu noi proceduri de<br />
atribuire si contestatii.<br />
La Începutul saptamânii,<br />
m-am Întâlnit de patru ori<br />
cu reprezentantii Sedesa<br />
pentru a gasi o solutie<br />
pr<strong>in</strong> care ei sa Îsi asume<br />
Întârzierile, iar noi sa<br />
ne asiguram urgentarea<br />
lucrarilor de reabilitare<br />
a Centrului Istoric", a<br />
declarat primarul Sor<strong>in</strong><br />
Oprescu la prezentarea<br />
raportului de activitate de<br />
la jumatatea lunii <strong>iunie</strong>.<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro
REPORTAJ<br />
Mircea Raicu, viceprimarul<br />
PDL-ist al Capitalei, declara<br />
ca lucrarile au Întârziat<br />
d<strong>in</strong> cauza descarcarilor<br />
arheologice. Gheorghe<br />
Adamesteanu, seful Sectiei<br />
Arheologie a Muzeului<br />
de Istorie Bucuresti si<br />
coordonatorul lucrarilor<br />
d<strong>in</strong> Centrul Istoric ne-a<br />
declarat Însa ca arheologii<br />
au descarcat deja sapte<br />
strazi si au dat avize pentru<br />
cont<strong>in</strong>uarea lucrarilor.<br />
"Am facut descarcarile<br />
arheologice pe strazile<br />
Smârdan, Franceza, Tonitza,<br />
Sf. Dumitru, Pasajul francez,<br />
Gabroveni si Lipscani.<br />
Am term<strong>in</strong>at descarcarea<br />
arheologica pe Lipscani<br />
d<strong>in</strong> decembrie anul trecut.<br />
Noi lucram În paralel cu<br />
firma care face lucrarile. Pe<br />
aceste sapte strazi se putea<br />
MODIFICARI LEGISLA TIVE<br />
lucra fara nicio problema<br />
d<strong>in</strong> decembrie pâna acum",<br />
ne-a spus acesta. În plus,<br />
În afara de ru<strong>in</strong>ele de pe<br />
Gabroveni, cele de pe la<br />
<strong>in</strong>tersectia Caii Victoriei<br />
cu Lipscani si cele d<strong>in</strong> fata<br />
BNR, care vor fi acoperite cu<br />
sticla, restul pot fi Îngropate<br />
fara nicio problema.<br />
Deocamdata Însa, dupa<br />
aproape opt luni În care nu<br />
s-a mai facut nimic, locul<br />
arata asa cum l-am descris<br />
mai sus. Peste ru<strong>in</strong>e au<br />
navalit buruienile, pavajul<br />
de pe o parte d<strong>in</strong> cele patru<br />
strazi term<strong>in</strong>ate a fost furat,<br />
iar transeele au acaparat<br />
zona.<br />
OPRESCU A CAZUT LA<br />
PACE CU SEDESA<br />
Lucrarile În Centrul Istoric<br />
al Bucurestiului au<br />
13<br />
fost reluate. "Astazi (27<br />
iulie), Primarul General,<br />
prof. dr. Sor<strong>in</strong> Oprescu, si<br />
reprezentantii Sedesa Constructions<br />
and Services Rom<br />
au semnat un act aditional<br />
pr<strong>in</strong> care partile se obliga<br />
sa cont<strong>in</strong>ue contractul de<br />
reabilitare a Zonei Pilot.<br />
De aceasta data, Însa, Municipalitatea<br />
a impus conditii<br />
stricte. D<strong>in</strong> punct de vedere<br />
al executiei lucrarilor<br />
se doreste prioritar urgentarea<br />
f<strong>in</strong>alizarii pe strazile<br />
deja atacate. Pentru sporirea<br />
eficientei, lucrarile vor<br />
fi realizate cu mai multi<br />
subcontractanti si, Începând<br />
d<strong>in</strong> aceasta saptâmâna,<br />
vor fi strict monitorizate<br />
de <strong>in</strong>spectorii PMB", se<br />
spune Într-un comunicat al<br />
Primariei Capitalei.<br />
Catiusa Ivanov<br />
MODIFICARILE DIN LEGEA 50/1991 NU REZOLVA<br />
PROBLEMA ZONELOR CONSTRUITE PROTEJA TE<br />
La jumatatea lunii iulie,<br />
Parlamentul a votat<br />
modificarile propuse de<br />
Guvern pentru Legea<br />
50/1991. Cea mai<br />
importanta schimbare<br />
este abrogarea articolului<br />
48, litera d, d<strong>in</strong> Legea<br />
Monumentelor. Potrivit<br />
acestui articol, Consiliul<br />
General al Municipiului<br />
Bucuresti elibereaza<br />
autorizatii de construire<br />
sau de desfi<strong>in</strong>tare pentru<br />
monumente istorice si<br />
pentru imobile aflate<br />
În zona de protectie a<br />
monumentelor istorice<br />
sau În zonele construite<br />
protejate. Acest articol <strong>in</strong>tra<br />
În contradictie cu Legea 50<br />
care spune ca autorizatiile<br />
pe zone protejate sunt date<br />
de Primariile de sector. D<strong>in</strong><br />
cauza acestei contradictii,<br />
Primaria sectorului 1 a<br />
sistat orice fel de autorizare<br />
pe monumente si zone<br />
protejate pâna .Ia lamurirea<br />
situatiei. În acest moment<br />
lucrurile s-au clarificat,<br />
pentru zonele protejate,<br />
autorizatiile fi<strong>in</strong>d emise<br />
de Primariiie de sector, iar<br />
pentru monumente, de<br />
Primaria Capitalei. În ultimii<br />
ani, În mediile profesionale,<br />
s-a discutat destul de<br />
mult daca autorizatiile de<br />
construire/desfi<strong>in</strong>tare sa<br />
fie emise de primariile de<br />
sector sau de Primaria<br />
Capitalei. Asta deoarece,<br />
de când avizarea pe zonele<br />
protejate a cazut În sarc<strong>in</strong>a<br />
sectoarelor, În Bucurestiul<br />
vechi au aparut constructii<br />
care strica specificul<br />
acestor zone. Ca sa existe<br />
o coerenta d<strong>in</strong> punct de<br />
vedere urbanistic, s-a<br />
vehiculat ideea ca macar<br />
orasul vechi sa fie gest<strong>in</strong>at<br />
de Primaria Capitalei, nu<br />
de cele 6 sectoare, care<br />
iau decizii locale, fara sa<br />
se coordoneze cu restul.<br />
Aceeasi problema este si<br />
cu aprobarea PUD-urilor de<br />
catre Consiliile locale. În<br />
foarte multe situatii PUDurile<br />
dadeau reglementari<br />
de PUZ , urmarea fi<strong>in</strong>d ca În<br />
zona veche au aparut lânga<br />
casute parter, blocuri de 10<br />
15 etaje care strica specificul<br />
zonelor protejate construite<br />
si al orasului În ansamblu.<br />
Catiusa Ivanov<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro
14 REVISTA PRESEI<br />
SUBIECTELELUNII:PARCUL<br />
TINERETULUI, BETONA T<br />
EVENIMENTUL ZILEI<br />
Cladirea unde a Învatat<br />
Caragiale, În pericol sa<br />
cada<br />
Marius Nica<br />
Miercuri, 03 Iunie <strong>2009</strong><br />
De pe fatada cladirii<br />
Clubului Sportiv Scolar<br />
Ploiesti, imobil unde a<br />
Învatat Ion Luca Caragiale,<br />
s-au despr<strong>in</strong>s aseara mai<br />
multe bucati de tencuiala.<br />
Desi cladirea se afla Întrun<br />
stadiu avansat de<br />
degradare, autoritatile<br />
locale s-au rezumat doar<br />
la a restrictiona accesul<br />
pietonul pe trotuarul<br />
respectiv. Conducerea<br />
clubului sportiv sust<strong>in</strong>e<br />
ca a facut numeroase<br />
demersuri la M<strong>in</strong>isterul<br />
Educatiei pentru Începerea<br />
lucrarilor de consolidare,<br />
care au fost Însa blocate de<br />
birocratie.<br />
JURNALUL NATIONAL<br />
PARCUL TINERETULUI,<br />
CIOPÂRTIT PARCELA CU<br />
PARCELA, FALS ÎN ACTE<br />
PUBLICE<br />
de Monica Andrei Capatos<br />
18/06/<strong>2009</strong><br />
Hectare Întregi d<strong>in</strong> Parcul<br />
T<strong>in</strong>eretului, ajunse În<br />
proprietatea baietilor<br />
destepti, sunt deja santiere<br />
sau În curs de devenire.<br />
Lânga deja celebra<br />
Marioara Micsunescu, o<br />
alta Constanda a Capitalei,<br />
care det<strong>in</strong>e 20.000 de<br />
metri patrati d<strong>in</strong> spatiul<br />
verde, se dezvolta imobiliar<br />
si alti <strong>in</strong>vestitori.<br />
Si asta n-ar fi nimic, daca<br />
smecherii cu relatii n-ar<br />
merge pâna la a falsifica<br />
documente oficiale.<br />
Unul d<strong>in</strong>tre exemple<br />
ar fi modificarea a<br />
certificatului de urbanism.<br />
Acesta permitea În parc<br />
construirea unui imobil cu<br />
subsol, parter si un etaj.<br />
La prima mâna. La a doua,<br />
unicul etaj s-a trans<strong>format</strong><br />
d<strong>in</strong> pix În 14.<br />
COTIDIANUL<br />
Demolare În suspensie<br />
bucuresteana<br />
Cristiana Visan<br />
15 Iun <strong>2009</strong>,<br />
În urma plângerii d<strong>in</strong> 2<br />
<strong>iunie</strong> a M<strong>in</strong>isterului Culturii,<br />
Primaria Sectorului 2<br />
a decis suspendarea<br />
autorizatiei de desfi<strong>in</strong>tare<br />
pentru imobilul d<strong>in</strong> Maria<br />
Rosetti.<br />
Casa d<strong>in</strong> Maria Rosetti<br />
38, darâmata În proportie<br />
de doua treimi la<br />
sfârsitul lunii mai, nu va<br />
disparea de tot. Dupa ce<br />
m<strong>in</strong>istrul Culturii, Theodor<br />
Paleologu, s-a prezentat<br />
la fata locului Însotit de<br />
presa, autoritatile locale<br />
au dat Înapoi. În prezent,<br />
Comisia de Urbanism,<br />
Amenajarea Teritoriului a<br />
Sectorului 2 si proprietarul<br />
imobilului vor identifica<br />
o solutie urbanistica<br />
potrivit "regimului tehnic"<br />
mentionat În Certificatul<br />
de urbanism. Totodata,<br />
decizia de suspendare a<br />
autorizatiei de desfi<strong>in</strong>tare<br />
prevede ca proprietarul<br />
casei d<strong>in</strong> Maria Rosetti<br />
38 va lua masuri urgente<br />
pentru "paza, conservarea<br />
si punerea În siguranta a<br />
c1adirii".<br />
GÂNDUL<br />
Timisoara va da zilnic<br />
25.000 de euro pentru<br />
grad<strong>in</strong>arit<br />
de Dragos BOTA ,<br />
10 IUNIE <strong>2009</strong><br />
Aproape 25.000 de euro<br />
pe zi - atât va cheltui,<br />
În urmatorii trei ani,<br />
Primaria Timisoara pentru<br />
Întret<strong>in</strong>erea spatii lor verzi<br />
d<strong>in</strong> municipiu si a arborilor<br />
de pe marile bulevarde.<br />
Impresionanta suma a<br />
reiesit d<strong>in</strong> anunturile de<br />
licitatie publicate În ultima<br />
perioada de municipalitatea<br />
de pe malurile Begai.<br />
Numai pentru Întret<strong>in</strong>erea<br />
spatiilor verzi d<strong>in</strong> cele<br />
patru zone În care a fost<br />
Împartita Timisoara sunt<br />
alocati, În urmatorii trei<br />
ani, peste 101 milioane lei<br />
fara TVA, adica peste 24,1<br />
milioane de euro. Lozul cel<br />
mai mare este Întret<strong>in</strong>erea<br />
parcurilor si a spatiilor<br />
verzi d<strong>in</strong> zona centrala.<br />
Pentru zona I a Timisoarei,<br />
Primaria a alocat aproape<br />
jumatate d<strong>in</strong> buget -<br />
peste 45,3 milioane<br />
de lei. Câstigatorul<br />
licitatiei va trebui sa se<br />
ocupe, pr<strong>in</strong>tre altele, de<br />
plantarea de flori, de<br />
montarea si repararea<br />
mobilierului urban, cât<br />
si de compactarea si<br />
neutraliza rea gunoiului<br />
adunat d<strong>in</strong> parcuri.<br />
www.uniuneaarhit:ect:ilor.ro www.observat:orulurban.ro
REVISTA PRESEI<br />
'" '" "'.A. '"<br />
BAZA SPORTIVA, DARAMATA<br />
PENTRU UN HIPERMARKET<br />
EVENIMENTUL ZILEI<br />
Baza sportiva, darâmata<br />
pentru un hipermarket<br />
Dan Badea<br />
Miercuri, 10 Iunie <strong>2009</strong><br />
O baza sportiva d<strong>in</strong><br />
Câmpulung-Muscel,<br />
aflata În centrul orasului,<br />
care pâna acum câtiva<br />
ani apart<strong>in</strong>ea Uz<strong>in</strong>ei<br />
ARO, a fost darâmata<br />
si, În locul ei, concernul<br />
Kaufland <strong>in</strong>tentioneaza<br />
sa construiasca un<br />
hipermarket. Desfi<strong>in</strong>tarea<br />
bazei sportive a fost<br />
urmarea unor tranzactii<br />
imobiliare. Astfel, În<br />
anul 2007, baza a fost<br />
cumparata cu suma de<br />
760.000 de euro de firma<br />
Urban Development &<br />
Management Bucuresti,<br />
care apart<strong>in</strong>e magnatului<br />
imobiliar Nicolae Ratiu. La<br />
numai câteva luni, acesta<br />
a revândut baza sportiva,<br />
care avea suprafata de<br />
17.000 de metri patrati,<br />
concernului german<br />
Kaufland, la pretul de 3,3<br />
milioane de euro. Baza a<br />
fost demolata de câteva<br />
saptamâni.<br />
COTIDIANUL<br />
M<strong>in</strong>isterul Culturii face<br />
campanie antidemolari<br />
Cristiana Visan<br />
15 Iun <strong>2009</strong><br />
Sub titlul "Omul darâma<br />
locul", M<strong>in</strong>isterul Culturii<br />
demareaza un proiect de<br />
conservare a patrimoniului,<br />
care cupr<strong>in</strong>de dezbateri,<br />
lansari de carte si ateliere<br />
de creatie, desfasurate pe o<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro<br />
perioada de trei saptamâni.<br />
"Bucurestiul este s<strong>in</strong>gura<br />
capitala d<strong>in</strong> Europa care<br />
a demolat pe vreme de<br />
pace un numar echivalent<br />
de cladiri pierdute de<br />
alte capitale pe vreme<br />
de razboi", se anunta În<br />
comunicatul de prezentare<br />
a campaniei M<strong>in</strong>isterului<br />
Culturii, Cultelor si<br />
Patrimoniului National<br />
(MCCPN). Obiectivul<br />
campaniei este schimbarea<br />
"perceptei publice asupra<br />
patrimoniului construit", În<br />
sensul sanctionarii publice<br />
a proiectelor de "demolare<br />
sau mutilare" a caselor<br />
construite, În rândul carora<br />
M<strong>in</strong>isterul <strong>in</strong>clude imobilele<br />
de pe Maria Rosetti 38 si<br />
Visarion 8.<br />
ADEVARUL<br />
Bucuresti: Doua PUZuri<br />
În zona protejata,<br />
contestate de ONG-uri<br />
4 iun <strong>2009</strong><br />
Doua PUZ-uri ce prevad<br />
construirea unui bloc de<br />
locu<strong>in</strong>te si a unui hotel<br />
pe Aleea Alexandru - o<br />
zona protejata a Capitalei<br />
- au fost contestate<br />
miercuri de Asociatia<br />
"Pro Domo" si Asociatia<br />
"Salvati Bucurestiul".<br />
Cele doua constructii ar<br />
urma sa fie amplasate<br />
pe Aleea Alexandru, <strong>nr</strong>.<br />
28, respectiv <strong>nr</strong>. 34. La<br />
numarul 28 s-a aflat o<br />
casa de patrimoniu care a<br />
fost demolata, urmând ca<br />
pe teren sa fie construit<br />
imobilul de locu<strong>in</strong>te.<br />
1S<br />
Casa era nedemolabila,<br />
potrivit cartarii aprobate<br />
de Consiliul General În<br />
februarie <strong>2009</strong>. Cu toate<br />
acestea, Primaria Sectorului<br />
1 a emis autorizatia de<br />
desfi<strong>in</strong>tare, având avizul<br />
Directiei pentru Cultura a<br />
Municipiului Bucuresti.<br />
EVENIMENTUL ZILEI<br />
Turn GSM Într-o<br />
rezervatie naturala<br />
Silvia VrÎnceanu<br />
Luni, 01 Iunie <strong>2009</strong><br />
Cosmote a Început o<br />
constructie aprobata de<br />
Consiliul Judetean Vrancea<br />
si contestata de Garda de<br />
Mediu. Garda de Mediu<br />
Vrancea a emis un ord<strong>in</strong> de<br />
sistare a lucrarilor pentru<br />
un "turn de radiorelee si<br />
o statie de baza GSM" pe<br />
care operatorul de telefonie<br />
mobila Cosmote <strong>in</strong>tentiona<br />
sa le ridice la Cota 1001,<br />
pe Magura Odobestiului, cel<br />
mai Înalt deal subcarpatic<br />
d<strong>in</strong> România.<br />
Comisarii de mediu au<br />
efectuat verificari În<br />
teren, zilele trecute, si au<br />
constatat ca societatea<br />
a demarat lucrari de<br />
constructii-montaj În<br />
rezervatie fara a efectua<br />
un studiu de impact asupra<br />
rezervatiei, monument al<br />
naturii.<br />
Zona În care se construieste<br />
turnul Înalt de peste 40 de<br />
metri este arie de protectie<br />
speciala avifaunistica,<br />
parte <strong>in</strong>tegranta a retelei<br />
ecologice europene Natura<br />
2000.<br />
www.observatorulurban.ro
16<br />
SE REABILITEAZA CETA TEA<br />
DIN ALBA IULIA<br />
Cetatea Alba Carol<strong>in</strong>a, fortificatie de tip Vauban<br />
este recunoscuta ca zona protejata, <strong>in</strong>clusa pe<br />
Lista monumentelor. Recent este si subiectul<br />
proiectelor de reabilitare propuse de adm<strong>in</strong>istratia<br />
municipiului Alba-Iulia pr<strong>in</strong> Programul Operational<br />
Regional lansat de M<strong>in</strong>isterul Dezvoltarii. Aceste<br />
proiecte reprez<strong>in</strong>ta oportunitatea revitalizarii<br />
Cetatii si transformarii ei Într-un veritabil obiectiv<br />
turistic.<br />
Octavia Stepan, Simona Braniste<br />
Situata În centrul orasului<br />
Alba-Iulia, Cetatea are,<br />
pr<strong>in</strong> forma si dimensiuni,<br />
valoare de unicat pentru<br />
zona est-europeana. La<br />
nivel de oras este un<br />
element valoros care<br />
coaguleaza <strong>in</strong>terese si<br />
fonduri, dar pune problema<br />
unei abordari de ansamblu,<br />
"<br />
cu <strong>in</strong>terventii coordonate si<br />
unitare.<br />
În prezent În <strong>in</strong>c<strong>in</strong>ta<br />
<strong>in</strong>terioara a Cetatii sunt<br />
loca Iizate o serie de<br />
activitati cu profile variate:<br />
memorialistic-cultu rai<br />
(Muzeul Unirii, Sala Unirii),<br />
formare-Învatamânt<br />
(Universitatea 1 Decembrie<br />
SPECIAL<br />
1918, Sem<strong>in</strong>arul Teologic<br />
Romana-catolic),<br />
reprezenta re-cu Ite<br />
(Catedrala Reîntregirii,<br />
Catedrala romanocatolica),<br />
militar (sediu<br />
al Armatei), sanatate<br />
(Spitalul de Psihiatrie) dar<br />
si altele având un caracter<br />
mai prozaic, dest<strong>in</strong>ate<br />
consumului de zi cu zi sau<br />
de weekend: agrement,<br />
comert, restaurante<br />
etc. Între activitatile<br />
culturale de tip eveniment<br />
se remarca <strong>in</strong>itiativele<br />
organizate de ONG-ul<br />
R.Y.M.A (Revolutionary<br />
Youth Movement for Art).<br />
Pentru activitatile culturale<br />
cu caracter permanent<br />
www.uniuneaarhit-ectilor.ro www.observatorulurban.ro
SPECIAL<br />
mentionam amenajarea<br />
"Traseului celor trei<br />
fortificatii", dar, În acest caz,<br />
accesul se face pe baza unei<br />
taxe de <strong>in</strong>tare.<br />
Astfel, "consumul" spatiului<br />
Cetatii Vauban d<strong>in</strong> Alba<br />
Iulia se situeaza pe o scala<br />
def<strong>in</strong>ita de doua extreme.<br />
Într-un capat se plaseaza<br />
<strong>in</strong>teresul privat guvernat de<br />
profit si de o accesibilitate<br />
redusa conditionata de<br />
costul biletului de <strong>in</strong>trare.<br />
În celalalt capat se afla<br />
<strong>in</strong>teresul public def<strong>in</strong>it de<br />
permisivitate si de accesul<br />
neconditionat al publicului.<br />
Solutia propusa de<br />
adm<strong>in</strong>istratia locala pentru<br />
revitalizarea Cetatii este<br />
concesionarea. Acest<br />
procedeu juridic se<br />
adreseaza atât terenurilor<br />
aflate În <strong>in</strong>c<strong>in</strong>ta Cetatii cât si<br />
camerelor aflate În <strong>in</strong>teriorul<br />
zidurilor de fortificatie - care<br />
gazduiau cândva depozitele,<br />
grajdurile, cramele si<br />
bucatariile Cetatii austriece.<br />
Se pune problema În<br />
ce masura acest tip de<br />
adm<strong>in</strong>istrare si parteneriatul<br />
public-privat <strong>in</strong>itiat de<br />
Primarie serveste valorificarii<br />
cetatii ca zona protejata cu<br />
monumente istorice? Este<br />
cert ca d<strong>in</strong>amica dezvoltarii<br />
urbane si perceptia valorilor<br />
istoriei de catre generatiile<br />
prezente nu fac viabila o<br />
abordare strict istoricista În<br />
care spatiul este dest<strong>in</strong>at<br />
În exclusivitate memoriei si<br />
vestigiilor. Aceasta Cetate<br />
trebuie sa fie prezenta<br />
În oras atât ca imag<strong>in</strong>e <br />
actualmente Cetatea este<br />
mascata, <strong>in</strong>trarile nefi<strong>in</strong>d<br />
evidentiate - cât si ca arie<br />
de <strong>in</strong>teres, de atractie.<br />
Cetatea are nevoie de<br />
revitalizare, de <strong>in</strong>tegrare<br />
În circuitul economic si În<br />
viata urbana a orasului.<br />
Insa modalitatea de re<strong>in</strong>tegrare<br />
necesita o viziune<br />
de ansamblu la nivel spatial,<br />
al activitatilor si al racordarii<br />
la circulatiile existente.<br />
PROIECTE PROPUSE<br />
DE AD~INISTRATIA<br />
LOCALA<br />
Astfel, responsa biIitatea<br />
adm<strong>in</strong>istratiei locale se<br />
situeaza Între dor<strong>in</strong>ta de<br />
a valorifica potentialul<br />
Cetatii, de a o transforma<br />
17<br />
Într-un centru de atractie<br />
turistica si datoria de<br />
a monitoriza calitatea<br />
amenajarilor propuse sau<br />
realizate. Urmar<strong>in</strong>d ideea<br />
calitatii constatam ca<br />
pentru unele amenajari<br />
adiacente fortificatii lor<br />
sau aflate În <strong>in</strong>teriorul<br />
zidurilor - În special spatiile<br />
care au dest<strong>in</strong>atia de<br />
restaurant - documentatia<br />
de urbanism care ar trebui<br />
sa reglementeze <strong>in</strong>treventiile<br />
În zona, nu este litera de<br />
lege În certifica rea acestei<br />
calitati. În anul 2003 a fost<br />
elaborat studiul pilot pentru<br />
Reconversia functionala a<br />
zonelor speciale (militare)<br />
aflate În zone construite<br />
protejate si Planul Urbanistic<br />
Zonal comandate de<br />
M<strong>in</strong>isterul Lucrarilor Publice<br />
si Amenajarii Teritoriului<br />
(actualul M<strong>in</strong>ister al<br />
Dezvoltarii Regionale si al<br />
Locu<strong>in</strong>tei) În cadrul carora au<br />
fost tratate zonele <strong>in</strong>terioare<br />
si legaturile Cetatii cu orasul.<br />
PUZ-ul a fost avizat de<br />
M<strong>in</strong>ister dar nu se stie În ce<br />
masura este recunoscut de<br />
autoritatea locala ca plan<br />
reglementator.<br />
www.uniuneaarhit:ect:ilor.ro www.observat:orulurban.ro
18 SPECIAL<br />
În acelasi timp, sunt<br />
Iaudabile <strong>in</strong>itiativele<br />
adm<strong>in</strong>istratiei locale de a<br />
dezvolta proiecte care atrag<br />
fonduri dest<strong>in</strong>ate reabilitarii<br />
si revitalizarii Cetatii, dar<br />
se pune problema În ce<br />
raport se afla acestea cu<br />
PUZ Cetate existent. Pentru<br />
clarificare prezentam pe<br />
scurt cont<strong>in</strong>utul acestor<br />
proiecte lansate pe baza<br />
Planului Operational Regional<br />
Axa 1 "Sprij<strong>in</strong>irea dezvoltarii<br />
durabile a oraselor - poli<br />
urbani de crestere". Un<br />
prim proiect aprobat ca<br />
Documentatie Aviz Lucrari<br />
de Interventie (DAU) si aflat<br />
În faza de licitatie este cel<br />
care propune Reabilitarea<br />
santurilor cetatii.<br />
Acesta propune În primul<br />
rând realizarea unor<br />
<strong>in</strong>tervetii de suprafata<br />
materializate În:<br />
amenajarea santurilor cu<br />
un traseu "pietonal/auto"<br />
bordat de parcari, cu o pista<br />
de biciclete si cu terase<br />
belvedere Împreuna cu<br />
mobilierul urban aferent.<br />
In al doilea rând propune<br />
<strong>in</strong>terventii dest<strong>in</strong>ate<br />
reabilitarii / ext<strong>in</strong>derii<br />
canalelor colectoare. care<br />
deservesc Cetatea (conform<br />
declaratiei d-nei Cr<strong>in</strong>a Iacob<br />
- director Departamentul<br />
Programe Primaria Alba<br />
Iulia). Un alt proiect propus<br />
spre f<strong>in</strong>antare În cadrul Axei<br />
1 POR - Planul Operational<br />
Regional care vizeaza<br />
reabilitarea ariei <strong>in</strong>terioare a<br />
Cetatii. Astfel, se propune:<br />
reamenajarea scuarului<br />
verde aflat În <strong>in</strong>c<strong>in</strong>ta care va<br />
capata forma unei piatete<br />
m<strong>in</strong>eralizate, refacerea<br />
Îmbracam<strong>in</strong>tilor carosabile<br />
ale strazilor existente si<br />
bordarea lor cu "pietonale/<br />
auto" Însotite pe alocuri de<br />
piste de biciclete si parcari.<br />
Nu În ultimul rând<br />
trebuie am<strong>in</strong>tit proiectul<br />
care a stârnit <strong>in</strong>teresul<br />
profesionistilor si op<strong>in</strong>iei<br />
publice locale pr<strong>in</strong> care<br />
se propune reconstituirea<br />
vechiului bastion vestic<br />
al Cetatii. Ideea centrala<br />
a proiectului urmareste<br />
refacerea vechilor fortificatii<br />
si porti astfel Încât Cetatea<br />
sa fie mai prezenta În viata<br />
si imag<strong>in</strong>ea orasului. Dar,<br />
În acelasi timp proiectul<br />
ridica probleme la nivelul<br />
organizarii urbanistice<br />
În sensul necesitatii unei<br />
tratari speciale a racordului<br />
d<strong>in</strong>tre fortificatiile refacute,<br />
cartierele si circulatiile<br />
www.uniuneaarhit:ect:ilor.ro www.observat:orulurban.ro
SPECIAL<br />
adiacente. Un aspect<br />
major semnalat este acela<br />
ca B-dul Transilvania,<br />
axul si promenada majora<br />
a orasului, va pierde<br />
d<strong>in</strong> monumentalitate ca<br />
urmare a modificarilor<br />
aparute În accesul catre<br />
Catedrala Reîntregirii.<br />
Probabil ca situatia<br />
cu care se confrunta<br />
municipalitatea Alba-Iulia<br />
În <strong>in</strong>tentia de a aduce<br />
cât mai multe fonduri<br />
la bugetul local pr<strong>in</strong><br />
Programul Operational<br />
Regional - POR nu este<br />
s<strong>in</strong>gulara, În sensul ca si<br />
alte orase propun proiecte<br />
care vizeaza atât aspectele<br />
economice cât si pe cele<br />
urbanistice. În acest<br />
sens, trebuie subl<strong>in</strong>iata<br />
necesitatea <strong>in</strong>tegrarii<br />
acestor proiecte În viziunea<br />
de ansamblu a orasului<br />
prezentata si reglementata<br />
pr<strong>in</strong> Planul Urbanistic<br />
General.<br />
Proiectele propuse de<br />
Primaria Alba Iulia pentru<br />
f<strong>in</strong>antare europeana sunt<br />
ambitioase si doresc<br />
sa imprime orasului o<br />
dezvoltare turistica,<br />
Cetatea deven<strong>in</strong>d un<br />
veritabil centru de <strong>in</strong>ters,<br />
dar si un centru economic.<br />
În acest nou context,<br />
exista riscul "ocuparii"<br />
Cetatii cu obiective<br />
comerciale, fi<strong>in</strong>d mai put<strong>in</strong><br />
favorizata diversitatea<br />
activitatilor si accesul liber.<br />
Interventiile În curs pentru<br />
revitalizarea Cetatii sunt<br />
necesare si pot avea efecte<br />
benefice asupra economiei<br />
loca le, Însa trebuie<br />
corelate cu realizarea<br />
unui centru istoric care<br />
sa focalizeze deopotriva<br />
<strong>in</strong>teresul turistic si pe cel<br />
al locuitorilor.<br />
www.uniuneaarhitectilor.ro www.observatorulurban.ro<br />
19
20<br />
Sediul MBC este situat<br />
la <strong>in</strong>tersectia d<strong>in</strong>tre Str.<br />
Armand Cal<strong>in</strong>escu si Bulv.<br />
Regele Carol 1 d<strong>in</strong> zona<br />
centrala a Capitalei. Studiile<br />
de urbanism dateaza d<strong>in</strong><br />
1996. Arhitectul a reusit,<br />
pr<strong>in</strong> avizari-suveica, sa<br />
dubleze numarul de etaje<br />
(de la echivalentul fostului<br />
SPECIAL<br />
INCENDIUL DE LA TURNUL<br />
"MILLENIUM BUSSINES CENTER"<br />
Hotel "Modern") la cele 18 nu va fi s<strong>in</strong>gurul la o cladire<br />
actuale. Constructia (Înalta Înalta. Pr<strong>in</strong> Înmultirea lor<br />
de c. 72 metri, cu 25,000 haotica si pr<strong>in</strong> avansarea<br />
mp.) s-a term<strong>in</strong>at În 2006, uzurii, nu sunt excluse alte<br />
bulversând op<strong>in</strong>ia publica. evenimente riscante. Atunci,<br />
Potrivit presei, În 2007 este adecvata prezenta unor<br />
cladirea a fost cumparata "zgârie-nori" risipiti În zonele<br />
pentru 52,6 milioane euro. protejate ale oraselor?<br />
Incendiul s-a produs pe O cladire depas<strong>in</strong>d scara<br />
26 -27 <strong>iunie</strong> noaptea, contextului are solicitari<br />
fi<strong>in</strong>d st<strong>in</strong>s cu greutate marite de subsol, spatiu,<br />
dupa multe ore. Zona, utiiitati, energie etc. Ea<br />
traversata de importante afecteaza functionarea zonei<br />
axe urbane, cu multe trasee (dificultati de circulatie,<br />
de transport colectiv, a deranjamente electrice,<br />
fost blocata. La st<strong>in</strong>gere au Î<strong>nr</strong>autatirea microclimatului)<br />
. participat 20 de echipaje dar si vec<strong>in</strong>atatea imediata<br />
cu c.150 de pompieri si (În caz de <strong>in</strong>cendiu,<br />
40 de autospeciale (d<strong>in</strong>tre cutremur, taifun etc.) Exista<br />
C<strong>in</strong>e este Observatorul Urban?<br />
Observatorul Urban<br />
reprez<strong>in</strong>ta un proiect<br />
cultural de <strong>in</strong>teres<br />
national, <strong>in</strong>itiat de<br />
Uniunea Arhitectilor<br />
d<strong>in</strong> România În 2007.<br />
Obiective pe termen<br />
mediu:<br />
1. crearea unei platforme<br />
de dialog Între<br />
pr<strong>in</strong>cipalii actori<br />
urbani (adm<strong>in</strong>istratie,<br />
profesionisti, mediu<br />
de afaceri, ONG-uri,<br />
care lipseau cele cu scari si efecte negative (greu<br />
Înalte). Au fost afectate comensurabile) dpdv. vizual,<br />
etajele 11-18, paguba psihologic, comportamental.<br />
proprie ridicându-se peste Poate de aceea, În<br />
30,0 milioane euro. D<strong>in</strong> majoritatea oraselor care<br />
fericire, nu au fost victime recurg la "zgârie-nori",<br />
iar Comunitatea Armeana acestia sunt grupati pe<br />
a rasuflat usurata ca un teritoriu compact,<br />
<strong>in</strong>cendiul nu s-a ext<strong>in</strong>s Înzestrat cu accesibilitate si<br />
asupra bibliotecii si arhivelor <strong>in</strong>frastructura, dimensionate<br />
istorice. S<strong>in</strong>istrul de la "MBC" adecvat. Peter Derer<br />
locuitori) pe tema gestionarii<br />
spatiului public;<br />
2. crearea unor <strong>in</strong>strumente<br />
si metode de<br />
evaluare a impactului si<br />
calitatii <strong>in</strong>terventiilor În<br />
spatiul public urban;<br />
3. crearea unor <strong>in</strong>strumente<br />
si metode de<br />
monitorizare a calitatii<br />
vietii urbane si spatiului<br />
public;<br />
4. impunerea unui nou<br />
tip de <strong>in</strong>stitutie civica În<br />
planificarea oraselor;<br />
Obiective pe termen<br />
scurt:<br />
1. cercetarea si cunoasterea<br />
efectelor si impactului<br />
<strong>in</strong>terventiilor recente În<br />
peisajul urban al Capitalei si<br />
a altor orase d<strong>in</strong> tara;<br />
2. <strong>in</strong>itierea unor forme<br />
de dialog jcomunicare<br />
cu' media, alte asociatii<br />
<strong>in</strong>teresate, publicul larg<br />
3. popularizarea jcomunicarea<br />
pe scara larga a<br />
problemelor spatiului urban<br />
sau a aspectelor pozitive.<br />
www.uniuneaarhit:ect:ilor.ro www.observat:orulurban.ro