ISTORIA CRITICA - upload.wikimedia....
ISTORIA CRITICA - upload.wikimedia....
ISTORIA CRITICA - upload.wikimedia....
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ill<br />
COF-F7--<br />
P. ID_ HAS DM-U.<br />
<strong>ISTORIA</strong> <strong>CRITICA</strong><br />
A ROMANILORTJ<br />
4. 16<br />
7i4-aft rtuy,c,,J.LT(19t.tt<br />
pAATEN TULLT TERRET-ROMANESCI<br />
VOLUMULU I.<br />
INTINDEREA TERRITORIALA. NOMENCLATURA.<br />
ID I 'T I IT 1\7" E.A II<br />
REVEpUTi BSI FORTE ADAUSA<br />
.AeXCrAzEUGeko<br />
PRETULt VOLUMULUI: 24 lei noui.<br />
Depositil Ia autorit: Callea MogoOia ur. 172.<br />
B U C U R E S C I<br />
TYPOGRAPHIA THIEL & WEISS<br />
STRADA LIPSCANI No. 11- 13.<br />
I 8 7 4.<br />
1/4<br />
0,1 or<br />
ArROF<br />
, w<br />
,.)<br />
\<br />
,,,Akt=tym=11:=1,10.40==i°<br />
ACTIUNEA NAT-RE<br />
14,<br />
3<br />
r1<br />
C
I-1 .A_ S ID M -CT<br />
,...V......P.e..0...W.<br />
<strong>ISTORIA</strong> <strong>CRITICA</strong> A ROMANILORU
33_ P.. 1-1.A_SDMIT<br />
<strong>ISTORIA</strong> <strong>CRITICA</strong><br />
A ROMANILORU<br />
PAMENTULU TERREI-110MANESCI<br />
voLunuLt I.<br />
INTINDEREA TERRITORIALA. NOMENCLATORA. ACTIUNEA NATURE 1.<br />
BUCURESCI<br />
IMPRIMERIA STATULUI<br />
No. 2. STRADA GERMANA, No. 2.<br />
1 8 7 5.
MEMORIEI<br />
REPOS A.TULUI MEU PARINTE<br />
SI<br />
MAGISTRU<br />
IN SCIINTA ISTORICA<br />
ALESSANDRIT PETRICEICU- HASDEtI,<br />
ALLE SELLE DINTRE ALLE SELLE,<br />
DEDICU<br />
ACESTU ANTEIU VOLUDIU
Copilluld, se mica fart ast6mpord din instinctiva pornire de a'qi intari nasconda vigore<br />
prin gimnastica.<br />
Giunele se increde orbesce in tad ce'l esse inainte, caci alts -felid n'ara c4tiga<br />
recea ispita cu pretuld desamagirii.<br />
Sossesce apoi o vresta candy omula, matura la corpa, hi anima §i la minte, se concentra<br />
in sine, devenindu elln insuo o mica lume, basata in relatiunile selle cu lumea<br />
cea mare pe principiuld conservatiunii §i desvoltarii individuale.<br />
Ala sunt §i pop:Vele.<br />
Pruncialora se manifests printr'o sgomotOsa dinamica; tincretea, prin velleitatt federative;<br />
barbatia, prin nationalisms.<br />
Seco lultt XIV a fostd. pentru Romani demanOta acestei din urma fase, a carii au-:<br />
rora resarise cu putina inainte.<br />
Pe ambit fermi ai Dunarii , differite mollecale alle gintii latine dintre Balcani §i<br />
Carpati desnOda, una cate una, precipitatele casatorie on felts defelia de vice straine.<br />
In loon de amalgame romano-bulgare , romano-cumane, romano-ratene, romanoserbe,<br />
romano maghiare, sOa cella putins allaturi cu dOnsele, appara licarinda vr'o<br />
cate-vi staturi esclusivamente romane.<br />
POO la conceptiunea unitatii genetice mai este departe, dOrd agiunge d'o-cam-data<br />
ca Romanuld voesce a fi Romans.<br />
AcOsta virila epoca dace pen6 acuma in cella mat adancd intunerecd.<br />
Cu facia criticei in man, vomd cutecla not s'o strabattemd In tote direetiunile, studiand'o<br />
passa la passa inteo strinsa legatura cu periOdele anteriOre, caci biografia<br />
barbatului nu trebui sa uite vela -ce fusese giunele §i copilluld.<br />
Mal mutts decatft atata, copillaria §i giunia sun!, singurele chiaie pentru deslegarea<br />
numeroselordtenigme alle barbatiei, fie intr'und individd, fie kite° natiune, fie in totalitatea<br />
umana.
viij<br />
Ni-amtt Intellesa missiunea pe o scara colossala.<br />
Ni place anticula Erodota candy reuesce a copprinde istoria lumit in narratiunea<br />
unel scurte espeditiunt a Persulul Darla contra Scitilora, §i ni place §i mai multu modernultt<br />
Buckle candy resume legile universale in cadrula civilisatiunit anglese.<br />
Luanda drepta tints secolula XIV, opera :Astra va fi totuo pSne la una grads o<br />
prisma generala a Romanitatit gi<br />
chtartt a Europet orientate, catra istoria carora vomia<br />
applica complessula sciintelortt bio-sociologice.<br />
Tots ce ne'ngrozesce, este ca nu cuma-va munca i vointa sa fie covOr§ite prin saracia<br />
puteril.<br />
Nesicurt de cliva de maul, ne-ama crecluta datori a da fie -carii portiunt mat substantiale<br />
a vastulul Intrega atata obiectiva rotunaySlla, incata sa pots fi considerata ca<br />
o camaruta gata de lscuita, pe candy celle-l'alte se mat luerSza Inca §i cine scie<br />
dSca Me§terula Manole nu va cadd de pe schelle!<br />
Offerimtt de asta-data Istoria territorials a Terref-Ronainescf.<br />
Ca parte, este abia unu capitols; i totug, prin fonds i prin forma, elk constitua<br />
In acellao timpa tint corps separate i nedependinte, analisanda in clout volume de<br />
cate patru-silect de c011e de tiparn una lungs §ira de probleme omogene.<br />
Nu numal volumii, dsra pone i paragrafit acestel opere s'ara puts deslipi unula<br />
de altula, privindu-se ca o monografia assupra until punts isolate.<br />
Ceia -ce 16ga Inse Intro intima unitate Impra§tiatele elemente alle acestel procedure<br />
analitice, Bunt nesce sintese din ce in ce mat vaste, resumenda successivamente fiecare<br />
episode, fie-care studio, fie-care sectiune.<br />
Planultt nostru Imbrati§Sza tote ramificatiunile ambelora Dacie, incependa prin<br />
Muntenia, unde la Puntea-lut-Traiant fusese aruncata In brasda prima fecunda semOnta<br />
a Latinitatit in Oriinte.<br />
Or! -ce fractiune a nSmulut romanesca va fi approfundata sub tote rapporturile : territorials,<br />
etnografica, dinastica,.nobilitara, ostavesca, religiose, ouridica, economics,<br />
litterara §i artisticti.<br />
Differitele bibliotece din strainState, Parist, Petersburgt, Viena etc., ni -att procurata<br />
Intr'o mare parte massa materialulul utilisata in acSsta scriere.<br />
Sante= mat cu sdmit simtitort pentru affabilula concursa pe care Paula IntImpinata<br />
dela d. bibliotecara Foringer din Munica, d. dr. Iancu afarik din Bielgrada,<br />
d. comite Mauricia Dzieduszycki i d. archivists Rasp din Lemberga, dd. professor!<br />
Gustave Wenzel §i Francisca Toldy din Pesta , d. predicators Frederica Haupt din<br />
Bra§ova etc.
ix<br />
Nu putina inse ni-aa servita chtara in Buccuresci Biblioteca centrula, Biblioteca<br />
Archivulut Statului, Biblioteca Seminariultn, Biblioteca Ateneului, precuma si bibliotecele<br />
particulare alle d-lord Alessandru Odobescu. Gr. N. Manu §i Gr. Bengescu II,<br />
catra cart vomit mat adauga qi pe a d -lui d-r. V. Glodaria din Bra§ova.<br />
A§a cl6ro rare -ors ne vomit flange de lipsa materialulut, gramadita printr'o labOre<br />
de doue-4ect de aunt; fuse limpeclirea acestei avutie de fontane fiinda o munca de<br />
titan ta, ama fi fericitt &ea ne ara agiuta din candy in candy qi altit prin cafe o critica<br />
luminata, completanda lacunele sat corregenda errorile ce ni von fi scapata din<br />
vedere.<br />
Aces ce ara fi dispuo sa faca sciintet acesta servicid de associatiune, sa nu ulte un a<br />
singura momenta urmatOrele cate-va criterie cart ni-aa condusa pe not in tota cursula<br />
operet de fata :<br />
I. Nu e permist istoriculut all intemeia assertiunile decata numat pe date sincronice<br />
evenimenteloni;<br />
2. Chtara o sorginte in intellesula de mat susa, nu e sufficiinte (Weft este Una) nesustinuta<br />
printr'o seria de mai multe Late consideratiunt ;<br />
3. 0 marturia mat noua atunci numat capeta caracterula de fontana, de"ca se 'Ate<br />
demonstra ca a costa fOrte aprOpe de loca i de timpa, s6a cella putina avusese la<br />
dispositiune nesce adeverate sorginti in virtutea carora se pronunta;<br />
4. Sa nu se citeze nici -o data ceta-ce nu s'a citita, era In can de a fi Imprumutata de<br />
aiurt vr'o citatiune sa se puna modestula aped, fara care nu se pOte sci pe a cut responsabilitate<br />
se vorbesce;<br />
5. Affara de fontane, scuturate de ors -ce dubia, nu essista nict o autoritate in istoria,<br />
kit cu atata mat putina nici o nefallibilitate;<br />
6. 0 sorginte trebut studiata in testa §i 'n contesta, cunnoscendu-se intriumt moda<br />
filologica limba originalulut;<br />
7. Nu este iertata a sacrifica eterna veritate trecetorulut interessa, fie acesta de<br />
ors -ce natura, cm falsificandu-se o singura *priga nu vomit mat put6 Intellege totalitatea<br />
catenet;<br />
8. Cine-va se nasce Transsilvana, Moldovdna, Munt6no., Bessarabiana etc., d6ra<br />
istoricula Ole fi numat Romany prin simtimdnta §i trebut sa fie numat omit prin ratiune<br />
: provincialismulo §i fanatismult uccida sciinta;<br />
9. Ceta-ce'l commune natures umane intregt, formanda o nestramutata lege universala,<br />
se applica catra Ole casurile concrete, suppleninda chiara lipsa fontanelora<br />
propria clise ;
I<br />
10. Istoria fiindti partea cea mai supra-ordinata in classificatiunea positivists a<br />
sciintelora, nu este nici o ramura a cunnoscintelora care sa nu pdta respandi cate-o-data<br />
o viva lumina assupra unei cestiuni istorice.<br />
lima dori ca aceste putine criterie fundamentale sa peteuncla la not in spiritula acellora<br />
ce se asverla cu prd-multa frivolitate in cea mai Brea din tote sciintele.<br />
Acuma cate-va cuvinte assupra editiunii de fats.<br />
Successula operei a intrecuta 4teptarile autorului.<br />
Publicanda prima editiune In fasciore, inainte de a fi inceputa. volumula II se cerea<br />
degia o a doua editiune a volumului I.<br />
Parlamentula, in edinta din 16 februaria 1513' _,,vota tin premix «pentru continuarea<br />
Istoriet Critice a Romani lora».<br />
Suntema datori in acdsta privinta a multumi mai cu soma principelui Demetria<br />
Ghica, d. B. Boerescu, d. C. Gradi§tdnu, d. Gun Vernescu, d. G. Chitu, d. T. L. Maio-<br />
,rescu, d. C. Aninclianu etc.<br />
Donmitorula se prenumor:a la mai multe essemplare, §i a bine-voita a ni esprime<br />
dorinta de a vedd o editiune francesa sub auspiciele Mario Selle.<br />
Affara de acega, printeuna decreta din 3 februaria 1874, Domnitorula a decermita<br />
autorului marea medallia de aura pentru «istoria nationala.»<br />
DD.E. Caligari, Dr. Davila, N. Cretzulescu, Augusta Pipcova din Craiova, N. Man-<br />
'circa, Dr. V. Vladescu tii altii to concursa multa la respandirea operei, dra d. library<br />
Soceca s'a grabita din propria initiativa a ni offeri chartia in conditiunile celle mat<br />
hies nitore.<br />
Suntema recunnoscetori d-lui Iona Bratianu de a fi conceputa ideia infiintarii unei<br />
.societati pentru sustinerea intreprinderii nOstre, de§i proverbiula despre copilla cu<br />
-doue m(50 ne facuse, conservanda simtimentula de gratitudine, a declina propunerea.<br />
D. prima-ministru Lascara Catargiu a Incuviintata a se Cori a doua editiune la<br />
Imprimeria Statului, dry d. Generals Tell, atunci ministru de Culte, lux prin prenumeratiune<br />
una numera insemnata de essemplare pentru a fi distribuite la essamene<br />
.scolastice.<br />
In fine, ceia-ce ne-a miscata nu mai putina, Consiliula Permaninte ally Instruc-<br />
-tiunii Publice admise ca obligatoria in invdtam6ntula primra cartea de istoria roanana<br />
a d-lui M. C. Florentia, basata pend la annuls 1400 pe resultatele cercetarilora<br />
nOstre, pe cari le-ama vdcluta adoptate de assemenea In manualula collegiala de geografia<br />
a d-lui Angela Demetrescu, in «L'annuaire gdndral de la Roumanie» a d-lui Frederica<br />
Damd, etc.
xj<br />
Taft pe gala de caldurOsa a fost tti approbatiunea presser periodice, de tOte culorile. (1)<br />
In acesta concerto de bunk primire s'a gassita inse o nota discordanta, represintata<br />
de unto. G. Panu dela «Convorbiri Litterare», autorti alla ingeniOselora teorie ca «granita<br />
nu e granita», a «Moldova se afla d'a-stanga Moldovei», ca «hotarele trebui sa<br />
ine'rga In linie drepte», ca «Niebuhr traducea, pe bizantini cu mai multi aunt §i chiara<br />
secoli Inainte de a se fi nascuta pe lume», etc. etc. (2) In cart tots absoluta nescire de<br />
carte §i putinatatea de giudecata sanetosa serbOza o intima casatoria cu cea mai despletita<br />
rea-credinta, falsificanda pretutindeni demonstratiunea nOstra, chiarti acollo undo<br />
pC,1na la unti punta arts fi pututti s'o IntellOga.<br />
Inchipuinduli ca pita fi cine-va istorica in lipsa de on -ce studio. preparatoria in<br />
sciintele; biologice §i sociologice; fara sa cunnOsca macarti o limbs dintre acellea ce<br />
deschidti fontanele trecutului nostru nationala ; fara sa fi cititti unti singuru buchinti<br />
affara de incai, Magazinti Istorica §i unti calendarti de alle reposatulat Assaki; fan<br />
sa'o fi data ostenOla de a resfoi, dOca nu volumula intregn, cello putina<br />
§i sfor§itula unel fasciOre in momentum canda ii venja pofta de a vorbi despre Inceputula<br />
et; acesta domnn Occe alla douilea anna de canda scrie, Berle, scrie despre<br />
«Istoria critica a Romani lora», ba in cello din urma s'a apucata a kti zugravi nesce<br />
charte geografice imaginare ce nu se sfiesce a ni le attribui none.<br />
0 parodic de critica de acOsta natura artt fi la loculit sea in belletristica creola dela<br />
San-Domingo, made inse ant trebui sa se publice in foie volante, cacr nici chlara<br />
In patria Int Mayaca nu credemli sa se gassOsca o revista seriOsa care sa petrOca a In-<br />
§ira In cum de dour anni una assemenea mixtum-compositum de fantasia, nelealitate<br />
§i ignoranta.<br />
Cela-ce'l mat comica. decatti tOte, este aerula castillanti and acestut dens -ex-mach ina<br />
de a se erige la tota passula in aperatorulli unortt drepturt istorice, in puterea carora<br />
Moldova ara fi possedatti hotarele selle actuale chiarn atunci canda nu essista Inca<br />
nici macarti una graunte de domnia moldovenOsca, sOa pe candy ea abla se desbattea<br />
In scutece in a§teptarea unut capli ca Alessandru cella Bunn i a unui brata ca Stefan<br />
cella Mare.<br />
Este o norocire pentru not de a fi prin origine cella putina totti atata de Moldov6na<br />
ca i differitil X §i Y dela «Convorbirl Litterare», caci alai-mintrea s'ara fi<br />
gassita pone acuma multi alts de acella% calibru ca sa ne accuse, cu vre-unto calendarti<br />
(1) Romanun, 1872, 15 apr., matt etc.; Transactiuni Litterarie, 1872, 15 iuniti; Trompetta Carpatilort1,1872,<br />
23 apr.; Albina, 1872, 22 iun.; Journal de Bucarest, 1872, 18 apr.; Transilvania, 1872, 1 malt; Pressa etc.<br />
(2) Vecli studiultt d-lui Gr. G. Toeitescu, Cumiit se scrie la not istoria, In eColumna lui Traianti), 1873.
xij<br />
In mina, ca amt. sacrificatti «scumpa tam §i frumosax. pe altarultt unet vanitatt provinciale<br />
de Olt 'dna sets de tine mat scie ce; pe candtrin casultt de fata, gratin moldovenismulul<br />
nostru de nascere, not suntemt acela ce'l putemu mustra pe d-lort de a<br />
subordina, in moduli . cella mat puerilt, veritatea istorica unort meschine pretensiunt<br />
de Want.<br />
DOca't facema onore clisulal domnt de telt mentions in ac6sta prefata, este numal<br />
§i numat in consideratiunea unet reviste in Care s'a cititt cate-o-data unto Alessandri<br />
§i a scrim une-ort cu resunett d. T. L. Maiorescu.<br />
0 adeverata critics, basata pe minte matura §i pe cunnoscinte solide, art fi descoperitti<br />
destulle neagiunsurt in prima editiune a acestut volume; fiindtt inse ca tocmat<br />
defectele reale nu le-a observatti nemint, amt fostti silitt not In i-ne a ne face propriulanostru<br />
critics, indreptandu §i completandt cu staruinta tat ce ni s'a parutt a<br />
fi necorrectti sett nesufficiinte in urma. unorti noue cercetarl.<br />
Trassurele principale at remasti acellea-o, resistandt verificarit la care le -amts sup -<br />
pusti pentru a doua Ora; dOrti printr'o revisiune din plinth. in puntt a totalitatil amt<br />
reu§itt a constata unele error' secundare in fondti, unele lacune ski prissosurt in distributiune,<br />
unele viciositatt in forma.<br />
Sub rapportula filologicu mat cu soma, prima editiune remane de acumn fnainte<br />
ca unti simple specime, fat& cu bogatele multi -loce de informatiune de cart amts patutti<br />
dispune mat In urma.<br />
Partea curatri polemics, care pica unti rollu adessea disproportionatt. In prima editiune,<br />
amts creclutt de cuviinta a-<br />
o supprime cu totulti in celle mat multe casurl, reduct<br />
nd'o pe aiurl la marginile strictel necessitatt, acollo unde ea concurge intru sate-<br />
va la limpeclirea vre-unet probleme.<br />
Amts sub- divisti materia intr'o multime de scurte paragrafurt, alle carora titluri,<br />
reproduse inteunti singurtt corpti, servo dreptn tabla analitica a copprinsulul, pe candt<br />
prima editiune era impartita numat in trel lung' rubrice forte incommode.<br />
Terminamt printr'o observatiune a naturalistulul Agassiz, pe care n'o voma commenta<br />
:<br />
«De cote on so.iinta constata unti faptn not, vulguln striga In primele momente<br />
«ca nu este adeveratt, apot mat tarp, ca nu e conformti cu teologia; in fine, la urma<br />
.xurmelortt, ca sa'§I Impace consciinta, dice ca nu este ce-va nott.2.
STUDIULU I.<br />
INTINDEREA TERRITORIALA
§I.<br />
HOPARULU NUNTENESCU PANE LA NAREA-NEORA.<br />
In secolulii XIV, si chianti pone la a douagTumetate a secolulul XV, pamentula Moldova'<br />
era mica si saracts in allaturare cu marimea si avutia Munteniel.<br />
Tow lungula DunariT, dela POrta-de-ferra pone la Ponta, appartinea Bassarabilora.<br />
Acesta fapta se probeza printr'o seria de fontane, in care primula loco occupi£ doue<br />
tractate commerciale tntre Moldova si Polonia, conservate ambele u1 Archivula Municipala<br />
din Lemberg.<br />
In actulti din 8 octobre 14072 Alessandru cello Bunt dice: uLembergeniT, mergendti la<br />
Braila dupa pesce, vorti plati vama la fruntaria in Y3actig sell in Terlacla 1. .<br />
Asta-felTa Berladula spre sudii si Backlit spre occidinte erati ultimele °rase alle MoldoveT<br />
to directiuuea Terrei-Rom'anescT.<br />
Cella-Yalta documenta, din 3 iuliti 1460, este si maT dart.<br />
Stefano cello mare dice : aLembergeniT, mergenda la Braila sell la Willa dupa pesce,<br />
sä plkesca vama la granitiiinactul seit in ,3erladii 2<br />
Prin urmare, Bacaulti si Berladula nu incetasera a forma hotarula Moldovel despre Muntenia<br />
pone pe la 1460.<br />
In specia despre vama dela Berladti si Bacaa, ca doue orase de margine, noT maT avema<br />
Inca, pe longs celle doue tractate commerciale, maT multe alte cris6ve moldovene:<br />
I. Din 20 augusta 14 2 2 ;<br />
2. Din 6 februariti 1431;<br />
3. Din 8 septembre 1456;<br />
4. Din 2 aprile 146o, etc. 3.<br />
Bizantinulti Calcocondila ,<br />
alle caruTa cuvinte vedescti toth- d'a -una o solidi; §i ame-<br />
nunta cunnoscinta de cela -ce se petrecea in Romania In secolil XIV si XV, ni offers ace-<br />
Ta-sT stare de lucrurY.<br />
Vorbindti despre Mircea cello Mare pe la anniT 1396-1398, ellti dice :<br />
1) A mea Archivii Istoricii a RomInieT, t. I, Bucurescl,<br />
1866, in-4, p. 131.T estuld siavicu In Akty Zapadnoi Rossi',<br />
t. I, Petersb., 1846, in-4, p. 81: A Lvovczane szto imut poiti<br />
do Brailova na ryby, na krainee myto ili u Bakovie iii u Berladle<br />
, tam imut dati..." Of. ZUBRZYCKI, Kronika miasta<br />
Lwowa, LwOw, 1844, in-8, p. 76-76, undo actuld este resumath,<br />
derfi Intend moth"' forte neessactd.<br />
2) Ordinatio Stephani Palatini Moldavia de theloneis per<br />
iter Valachicum a Mercatoribus Leopoliengslus extorquendis,<br />
Anno .31tmdi 6968, Xti 1460, in Archivulti Municipald din<br />
Lemberg, fascia. 617, nr. 16.Archiva 'storied, t. 2, p.174:<br />
A Livoyczane sczo imut choditi do Braila ili do Sekipo ribu,<br />
na krainych mita u Bakovie iii u Beriad imaiut dati..." Of.<br />
ZUBRZYCKI, p. 113, unde actulil este numaT mentionatd.<br />
8) Archiva IstoricA, t.I, part. I, p. 122, 132, 164; part. 2,<br />
p. 6 etc.
4<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERR1TORIALA<br />
a Prra aluntenilorg se intinde dela Transilvania ping la Otarea-Wegrci, d'a drepta avindg5)uengrea<br />
ping la termulg marine §i d'a stanga aloldova 9 4.<br />
Insu-§i numele, pe care cronicarula grecti illti da MuntenieT, este «terra dela Dunarev,<br />
pe canda MoldoveT IT dice ((terra lul Bogdanti. 5.<br />
Calcocondila, maT multti set maT putinti, a fosttl cunnoscutti tuturorti istoricilorti nostri.<br />
Intellesu-l'a vre-unula<br />
dinteinsii?<br />
Cantemirti illa traduce pe dosa :<br />
.A Daciloru sea a Vlachilorti nema de viteza vestitti este. Terre le lora incependt<br />
dela muntele Orbalti §i Peucina, cariT din Pannonia -Incept §i dela Ardela pine la Marea-<br />
N egra se intinde, din drepta pre Mega Dunare sta Dacia Pannonilorti, terra muntenesca intellege,<br />
ero din stanga este terra, pre care o chiamg Bogdania' 6.<br />
Mai anteia in Calcocondila nu se afla nicgiri umuntele Orbalti §i Peucinti ", ci numaT<br />
&Ea 'ApdeXfou st% 1h/tastes Acadac, catra care commentatorulu latinti moderntt a adausti la margine,<br />
din propriulti sett captl, o absurditate farg nicT o leggturg cu insu-§i testula : a A monte<br />
Orbalo ac Peucinis initium sumens" 1.<br />
Alla douilea , din modulo de a se esprime alla luT Cantemirti e peste putintg a decide ,<br />
decl aterreleDacilort b, set decd aPannonia., sea deca a muntele Orbalti Si Peucint D, sea<br />
in fine decd a Ardelultii, care anume din acestea apene la Marea-Negrg se intinde"?<br />
Anti treilea, pe it Dacia Pannonilorti, adecg. Transilvania sea Ardelti, Apaatov, dupg cumil<br />
o numesce insu-§i Calcocondila 9, Cantemirti o confundg cu «terra muntenescg...<br />
totu-§i ellii lesne s'artt fi pututtt dumeri assupra intellesului, de nu dupg testulti grecescU,<br />
incaT cu agTutorultl traduceriT latine litterale, care este aci destulti de limuritg:<br />
aExtenditur eorum (Dacorum Myrxae ducis) regio, ab Pannonum Ardelio (hoc est) a<br />
a Pannonum Dada (quae et Transsylvania) initium sumens usque ad Pontum. A dextra,<br />
a qua vergit ad mare, Istro fluvio alluitur ; a sinistra regionem Bogdaniam (Moldaviam)<br />
a appellatam habet" 9.<br />
Cantemirti a fostti maT fericitti cu cello-Palta passagiti geografict din Calcocondila : v Boy-<br />
Baykal xal airrtilv sap' Icrpos xdipav, pe care 'la traduce forte bine: Bogdania §i Istria set terra de<br />
lingg uncire, adecg terra muntenisain ".<br />
Engel este §i maT putina petrundetort.<br />
Ellis esplicg spine la Marea-negran a luT Calcocondila prin resbOiele transdanubiane alle<br />
lul Mircea cello Mare, carele cucerise littorarula bulgaru alla Dungrii pine la Ponta ".<br />
Dert cine ore nu vede, cg scriitorultl bizantinti vorbesce esclusivamente despre malulti<br />
nordicti alto IstruluT: «Muntenia se intinde pine la Marea- negra, d'a-dripta avert& )undrea<br />
ping la termulU marina ,ci d'a-stanga OtoldovaD ?<br />
Decg era in cestiune Bulgaria, Calcocondila art fi dist: a d'a-drepta avenda muntii<br />
d BalcanT Si d'a-stanga Dunn-ea.),<br />
4) LAONIQ CHALCOCONDYLAE Historiarnm libri deeem<br />
rec. Bekker, Bonnae, 1843, in- 8,p.77, lib. II: ,,dt.ixa. d'crerroiv<br />
piece, dad 'iledeAlov sits lIcwirowst itaxiac cierwivn, ('ate<br />
irriEJ mirror, fxes de hide adµev xa8ajxovaa 6ni Sci-<br />
Acsaaav TOS, 7Crr e 19V rfora,u6v. heciescereeciaBord'aviav vieav<br />
aro, xa.tovitivnv." Yell despre testulti 1uT Caleoeondila o admirabilL<br />
analisa In TOC.ILESCU, Cum se serie la nol istoria,<br />
Buceur., 1873, in-8.<br />
5) lb. p. 78. Cf. mat giosti nota 16.<br />
6) Chronieulii Romano-Moldo-Viaehilorfi, Is*, 1835, in-8,<br />
t. I, p. 126.<br />
7) STRITTER, Memorise populorum ad Danubium incolentium,<br />
Petropoli, 1774-80, in-4, t. 2, part. 2, Valaehica,<br />
p. 903, 'Iota m.Este si mai dudatili ea, z1i acestti not -sense<br />
e desnaturatil in tradueerea Jul Cantemirfi, efieT Peucini este<br />
unit mime de poporit, nu de munte!<br />
6) Lib. V, p. 253: ,,hri Hasovodagtav s.jv<br />
Wiltor xciectv<br />
xaA0VAiVnV...<br />
9) Rec. Bekker, 1. C. STRITTER, 1. e.<br />
10) Chroniculii, I, 127.<br />
11) Geste hichte der Moldan and Walaelley, Halle, 1804,<br />
in-4, t. I, p. 157: Seheint es, dass Myrxa in den Jahren 1383-<br />
1387 mit Sisman (Furst der Bulgarey) Krieg geffihrt babe.<br />
Muss der Aim gang des Kriegs glficklich fur ihn gewesen seyn,<br />
denn er war oder nannte sieh wenigstens im J. 1390 einen<br />
Despoten -von Dobrutsche and Herrn von Silistria. Sokannte<br />
denn Chalcocondylas mit gutem Grund berichten, dass sich die<br />
Walachey zu MI/ma's Zeit)bi$ ans schwarze Meer ausgedehmt<br />
abe."
STUD1ULU I, g 1.<br />
Singurulti iip01.4recepuse cumti se cuvine relatiunea annalistuluT great.<br />
Dupe, ce reproduce pretiOsa definitiune a territoriului muntenti, ella 0 resumg.:<br />
aBassarabia maT 'nainte s'a tinuta de Valachia' ".<br />
Scrienda pe la finea secoluluT trecutti, incaT intellegea prin Bassarabia Intl-6ga parte de<br />
gTosti a provincieT actuale de acestti nume, adecg, regiunea de 16ngg. Kilia, Ismailti, Cetateaalb<br />
A si Tighinea ", care se clicea Bassarabig, pene la 1812 14<br />
El bine, observaliunea luT incar, deli forte apropiatg. de adeverti, totusT nu este Inca<br />
pe deplinti rigur6sa.<br />
Muntenia se intindea numaT pene la gurele Dunaril, nu pene la Nistru.<br />
Calcocondila in doue locurT numesce Kilia orasa muntenescti '5, pe canda totti densula<br />
calificg, de urbe moldovenesca Cetatea-albg. set Akkermanulti de astA-cIT ".<br />
Celle doue tractate commerciale din 1407 si din 1460, pe longg. Cetatea-alba maT lassa<br />
MoldoveT Tighinea set Benderulti actualti si orasellula LApusna, arretanda asta-felia cu<br />
destulla precisiune, cuma-ca territoriulti muntena copprindea peste Pruta numaT gurele<br />
DunariT si littoralulti marina anti KilieT.<br />
In specie, despre Cetatea-albs, si Tighinea, ca orase curatti moldovene din vechime, se<br />
maT potu consulta, intre mar multe alte fontane :<br />
1. Calletoria RussuluT Zosima din 1420 ";<br />
2. Calletoria Francesulig Lannoy din 1421 18.<br />
Marea-negra appartinea Moldova si Munteniel tota-d'o-data.<br />
Moldova o avea ce-va maT glosti de Cetatea-alba.<br />
'Muntenia o avea ce-va maT susti de Kilia.<br />
MoldoveniT si MunteniT se mAndriati d'o potrivg cu acesta dominatiune maritima.<br />
Romanti-voda, in crisovulti set din 1392, pastratt in originalt in Archivula Statulul din<br />
BuccurescT, isi da titlulti : « stapanti terreT moldovenescT dela munte pine la atareD 19.<br />
Marele Mircea, intr'unti actti din 1387, afflAtort de assemenea in originalti in Archivulti<br />
Statulul din Buccuresci, se intitulezg.: a domnuln toter Jerre ungro-romane, alla partilora<br />
de peste CarpatT si alit terrelorti tagsescT, ducele AmlasuluT si FagarasuluT, stapanula,<br />
banatuluT de Severinti si anti orasuluT Silistria, si pe ambele termuri alle Dunarit pretutinded<br />
pene la Xarea cea mare " . ,<br />
Mai pe-scurta, datulti istoricti decisivtl este, ca estrema limits a MuntenieT despre oriinte<br />
se oprTa longs Kilia, dincollo de care mergea pene la Nistru pamentula moldovenesca, intervallulti<br />
Maril -negre dela Dungre pene la Cetatea-albs fiindtt suppusti parte Moldovel<br />
si parte Muntenilorti.<br />
SA revenimtl acumti assupra titlulul princiart, dupa cumtl l'amti gassita cu cate-va<br />
rondurT mar susti in diploma din 1387.<br />
Marele Mircea dice : 0 stcipanii pe ambele termurZ alle Wundrii, pretutindent pene la alare. 9<br />
ObservatT bine: a ambele. s<br />
12) Cronica, t. 1, p. 370, an. 1398.<br />
13) Gesohichte des transalpinisolien Daciens , Wien,<br />
1781-82, in-8, t. I, p. 376, 456-64.<br />
14) ZASCZ UR, Etnografla Bessarabskoi Oblasti, in Zapiski<br />
Odeskago Obsczestva Istorlit t. 5, Odessa, 1863, p. 492-3.<br />
16) Lib. IX, p. 506: viti Kalov nolev oirw xalovAivnv zoi<br />
BAcidov."CE ib. p. 514,In ambele passage traducerea latin&<br />
sunA : Celium wrbem Bladi'" adeca a lui Vladil-Tepesti,<br />
principele muntenii Intre 1456-62.<br />
16) Lib. III, p. 134: il piAcceva lloyeravia, i iv 'en .46vxono-<br />
Mop xalovicivnv 'ea pableeca rxovac, :17rO zfaxwv vas, nagcl<br />
rOv loceov bri Arrovcivwv xal .EcTuaizas. ecixet."In aeestil<br />
importantil passagIn Dacil de longd Dundra sunt Muntenii.<br />
17) SACHAROV, Skazanila Ruskago naroda, Peters., 1849,<br />
in-8. t. 2, cartea 8, p. 60.Archiva Istoriog, t. 2, p 49.<br />
19) Voyages et ambassades de Messire Gnillebert de<br />
Lannoy en 1399-1460, Mons, 1840, in-8.Archiva istorica,<br />
t. I, part. I, p 130.<br />
19) Arch. istoricii, t. I, part. I, p. 18 : obladaia zemleiu DC<br />
moldax'skoiu 8t planiny do moria.<br />
29) Archivnlil Statulul, Documentele VozieI, legitura 40:<br />
obladayi i gospodstvuyi v'sei zemi uggrovlachiiskoi , i zaplaninskym<br />
esezerse i k tatarskym stranam,iAmlaszn i Fagraszu<br />
ehertzeg, i sieverinskomu-banstvu gospodin, i Om pot<br />
po v'semu po Dwnaviu &me i do velikaago moria i Dr'stru<br />
grada vladaletz.".<br />
6
6<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Prin urmare, amendoue mallurile fluviului, cellti bulgarescti ca §i cellti moldovenescti,<br />
Silistria ca Galatult, Dobrogea ca Si anghTuld bassarabianti dintre Prutt Si Ponta, erati<br />
atuncT in aceia-§T mesura sub sceptrultl voevoduluT muntenti.<br />
Ace Ila-§T titlu ne intimpina tntr'o alts diploma mirciana din 1393 21.<br />
si<br />
De assemenea intr'una din 1399 ".<br />
Idem din 1406 23.<br />
Avemtl dero patru daturl cronologice : 1387, 993, 1399, 1406.<br />
La 8 septembre 1439, unulti dintre fiii luT Mircea, celebrulti Vladti-voda, supranumittl<br />
Draculti, accord, negutitorilord din Polonia §i din Moldova until privilegiti doganiarti, in care<br />
se intituleza: a stapand §i domnti anti toteT terre ungro-romane penS la atarea cea mare') "<br />
Ella nu dice ca tats -seta : ape ambele termurTD, cacT littoralulti danubianti allit BulgarieT<br />
ca4use de-multti in manele Ottomanilort 25.<br />
.Acesttl documentti ni arreta tot-d'o-data ca, Moldova nu disputa atuncT MuntenieT possessiunea<br />
KilieT, cad copprinsulti actuluT manifests o relatiune amicala intre curtile din<br />
Suceva si din Tergoviste.<br />
A§a der° probele despre dominatiunea Bassarabilorti penis la Ponta sunt in ordinea<br />
cronologica:<br />
1. Crisovulti mircianti din 1387;<br />
2. Idem din 1393:<br />
3. Idem din 1399;<br />
4. Idem din 1406;<br />
5. Tractatultl moldo- polontl din 1407;<br />
6. Crisovulti moldoventi din 1422 ;<br />
7. Idem din 1431;<br />
8. Crisovuld muntenti din 1439;<br />
9. Cello moldoventi din 1456;<br />
o. Idem din 1460;<br />
Tractatulti moldo-polonti din acella-T annt ;<br />
12. Bizantinuld Calcocondila, etc.<br />
picemti (let caeteraa, cad in cursuld opereT de fats vomti maT insira alte probe nu maT<br />
putind decisive, dintre cars indicamt acs numal pe una, datorita eruditulul nostru arnica<br />
d. Alessandru Papadopuld-Callimand : vechlultl sigillii municipalti alit urbiT Berladti<br />
port, pe vu/turil cu crucea in ctocti, era partea sudica a orasului se chiama penis asta-cli<br />
atuntent deli nu essista acollo nicT macarti o movila, necumtl unti munte.<br />
D'o cam data celle de mai susti agiungd.<br />
Dela 1387 One la 1460, Alessandru cello Bunt, Vlada Draculti, Calcocondila, Ste -<br />
fantl §i Mircea cel Marl, autoritatile autoritatiloru in acesta materia, descriti tntr'o voce<br />
hotarulti orientalti allti terrel Bassarabilorti.<br />
MaT remand inse de resolvitti doue cestiunl cronologice :<br />
1. Fost'a partea moldovenesca a DunariT in possessiunea Muntenilorti §i pene la 1387,<br />
adeca inainte de primula crisovti allu marelul Mircea?<br />
2. Candil anume incetat'a acesta stare de lucrurl in urma annulul 1460, datulti tractatu..<br />
lui commercialti §i allti unuT crisovtl din partea lui Stefano cello Mare ?<br />
21) FOTINO, linvela tic maxi daxias, Tiena,1819, in-8, t.<br />
3, p. 870.<br />
22) VENELiN, Vlachobolgarsktia ili dakoslavianskiia<br />
gramaty, Petersb., 1840, in-8, p. 18.<br />
28) Ibid., 22.<br />
24) Originalulti BO atilt in ArehlrultiMunielpalil din Lem.<br />
berg, fascie. 519, de undo l'amil reprodustl nol in Archlva<br />
letoria,<br />
t. I, p. 84: nv'sei zeal uggrovlachiiskoi dazse i do<br />
velikago mora." Cf. zumizitcxi, p. 101: Jan Wlad , pant:jacy<br />
jak sie tytulowal, as po samo morze."<br />
25) ENGEL, Geschichte dor Balgarey, Halle , 1797,in-4, p,<br />
463-66, § 85.
STUD1ULU 1, if 2.<br />
§ 2.<br />
BROCA LATIRSI UUNTENIEI PANE LA MAREA-NgGRA.<br />
intre 1375-1390 domni in Moldova Petru Mu§ata 1.<br />
De nicairT nu se vede, ca end sä fi fosttl vre-o data in lupta cu MunteniT, incata acestiTa<br />
sd-T fi pututti rapi cea maT frum6sa parte a terreT.<br />
Cu Mircea cella Mare, maT cu deosebire, Petru Mu§atti traia in cea maT buns vecinetate.<br />
La 1389, numaT cu dud( anni in urma diplomeT muntene cu formula pe ambele termurt<br />
alle uncirit pretutindera pene la .71'lare, amendouT tramitta o singurA ambassadA in Polonia<br />
pentru a inchiaia acollo unt tractatti solidar#i cu regele Vladislavt Iagello.<br />
In acea solid boTerulti moldovenescti uMagnifici Principis Domini Petri Voievodae Muldanensis<br />
marschalcus 3 negotiaza si conclude, nu in numele propriuluT sea domnti Petru<br />
Mupta, carele fusese legato maT de 'nainte cu Curtea din Cracovia 2, incata nu maT<br />
avea nevoia de o noun, allianka, ci in numele luT Mircea cella Mare : a nomine et pro parte<br />
Domini Miricii 3.<br />
Cu alte cuvinte, din prietenia pentru Muntenl Moldova lua assupra'0 de a-T incumetri<br />
cu regatula polona, era MunteniT la rondula lord, din prietenia pentru Moldova, primTati<br />
cu incredere acesta micl-locire 4.<br />
Peste unti annt marele Mircea re'nouesce allianta, tramittenda de asta data o ambassada<br />
curatti muntenescal care inse nu merge drepttl in Polonia, ci se opresce in capitala MoldoveT,<br />
unde convine cu mandatariT regelul Vladislavti Iagello, ca intr'o localitate d'o potriva simpatica<br />
9i sicura pentru ambele partT contractante 5.<br />
Fala cu acestea nu se pOte admitte vre-o du§mania prospeta, set macarfil o suvenire de<br />
ostilitate intre Moldova qi Muntenia, cella puling pe catti timpa domnise Petru Mu§ata<br />
in cea de'nteiti din elle.<br />
Scopula tripleT conventiunTinternationale din 1389 era de a combatte cu fortele commune<br />
Ungaria 6.<br />
Decd Terra-Romanesca arts fi smulsa maT de 'nainte o buccata de pamenta din corpulti<br />
MoldoveT, Petru Mu9atti nu se putea uni cu MunteniT assupra Maghiarilorti, ci arti fi cautata<br />
din contra a se intellege cn MaghiariT assupra Muntenilorti, punenda pe acqtiTa<br />
intre doue focurT, o armata moldovena la Siretti si o armata ungara la Oita, ceTa-ce T-arts fi<br />
inlesnita redobendirea instrainatuluT territoriti.<br />
In studiula II noT ne vomti incredinta c, pane §i tronulti MoldoveT Petru Mu§ata illa<br />
datorla luT Radu Bassarabti, tatala mareluT Mircea, ceTa-ce intaresce celle dise.<br />
Asta-feliti dero se demonstra, cu faptele§i cu logica in mans, cuma-a. intre 1375-1390<br />
nu s'a pututti schimba rapportulti geografica constatatt maT susti in crisovele din 1387,<br />
1393, 1399, 1406, 1422, 1431, 1439, 1456, 1460 etc., in celle doue tractate din 1407 §i<br />
Ne apropitimti act de computul1 oronologicii allfi lul mow,<br />
I, 357, differitit de anti Id ENGEL, Gesch. d. Mold., II, 110,<br />
simaT on semi;, de alld lul WOLF, Besehrelbnog des Fursten<br />
Mims Holden, Hermannstadt , 1805, in-8, t. 2, p. 214. In<br />
Istoria erltiell a Moldova vomit suppune und none analise<br />
acestil puntit oronologioit.<br />
2) DOGIEL, Codex Diplomatiens Regal Polonia3,t.I, Viinae,<br />
1758, in-f., p. 597, an. 1387. Archive istorlell, I, 1,<br />
177.Akty Zapadnoi Rossil, I, 22.<br />
3) DOGIEL, I, 597,an. 1389.Inventarium minium privlleglornm,<br />
quteennque in Archive Segni eontinentury ed.<br />
Rykatnewski, Paris, 1862, in-8, resunlit aetulit In urmittorulit<br />
moda : Mainus et Romanus Hericki oomites Miricii woiewodae<br />
Transalpini, et Dugoyas Petri woiewodae Moldaviensie<br />
marsehaleus , oratores, foedus nomine Miricii cum Vladislao<br />
rege Poloniae et societatem belli contra regem Hungariae<br />
saneinnt."<br />
4) ENGEL, II, 110, IMIellege tote ass.<br />
5) DOGIEL, I, 598, an. 1390.Imentarium.Of. °beer'stiunea<br />
lot snicau, I, 359.<br />
6) Vetp mat ausii nota 8.<br />
'7
8<br />
ISTOR1A TERRITORIALA<br />
1460, 'n cronica bizantina a luT Calcocondila sub anniT 1396-1398; adecd: spatiula<br />
intregti dela Braila One la Kilia, tntre Bacati §i Berlada d'o parte Si tntre Dunarea de cea-<br />
Paha, appartinea Bassarabilorti.<br />
A§a a fosta dela 1375 inc6ce.<br />
Sa sgandarimti Ere datulti cuceriril muntene tntr'o epoca anteriOra?<br />
Perdut'a Moldova termulti dundrenti sub predecessoriT luT Petru Mu§ata ?<br />
Timpulti fundariT principatuluT moldovenescti este cunnoscuta cu o deplina certitudine.<br />
TreT marturie contimpurane, cronica Ungurului Iona de Kiikiillo r Si doue diplome<br />
dela regele maghiarti Ludovicti cella Mare, una din 116o s Si cea-l'alta din 1165 9,<br />
affirma inteunti glasti, cuma-ca pe lay i355 , ce-va maT multt sea ce-va maT putina, voevodula<br />
Romanilora din Maramura0, numitti -13-6-gdana, se scolla contra coroneT SantuluT Stefana,<br />
adund o ceta, trece peste munte in terra moldovenesca §i infiintezd acollo o noun, domnia.<br />
Prima'T a§eclare avusese loch, dupe insa-§Tfirea lucrurilorti, anume in acea parte a MoldoveT<br />
care este maT apropiata de Maramurd§ti, fiindtl despartite numal prin crescetulti<br />
Carpatilorti, adeca in Bucovina de astd-c1T, unde ne intimpina in adevera cea maT yechid.<br />
capitals a terreT: Suceva.<br />
Dela 1355 pene la 1375, dela Bogdantl One la Petru Mu§atti. avema abia vr'o doneclea<br />
de annT.<br />
In acesta gluma de timpti Moldovenil, atatti de curenda descallecati, erat cople§itt cu urmatOrele<br />
treT battaT de capti:<br />
1. A prinde radecina inteunti cuTbuletti restrinsti, a se organisa bine -reti, a se intari<br />
printr'untl simbure de administratiune;<br />
2. A cresce la numera §i la forta, inaintanda cu incetulti totti maT gTosa ;<br />
3. A resiste intr'una, aprOpe in fie-care annti, pretensiunilorti Ungariel, care nu inceta cu<br />
revendicarea prin arine_a_auxeranitap sell° assupra MoldoveT ".<br />
Cando Ere mai puteati eT a-§T lati dominatiunea departe la Dunare, perclend'o apoT in<br />
data prin ciocnire cu MunteniT?<br />
Este o impossibilitate cronologicd.<br />
A§a dera dela 1355 pene la 1460 littoralultl danubianti dintre Braila Si Kilia appartinea<br />
totti Terrel-RomdnescT.<br />
Inainte de 127o acesta portiune a DunariT avusese duoT stapanT: pene la Prutti se intindea<br />
bellic6sa republic. a Berladulul, era dincollo de Prutti dominiulti Cumanilorti avenda<br />
Kilia dreptti capitals ".<br />
Prin urmare, epoca cuceririT muntene pe mallulti moldovenescti alla DanubiuluT pene<br />
la Marea-negra trebuT cautatd intre 1270 -1350.<br />
Ne vomtl incerca a o face maT la valle.<br />
Aci inregistro.ma numaT ca Terra-Romanesca din secolula XIV copprindea in sine, ca<br />
o parte integranth, a territoriuluT sea, totti termulti nordicti anti fluviuluT rege.<br />
7) THWROCZ, Chronica illingarornm, insert& simul ehronioa<br />
Joannis Archidiaeoni de HilEnllew, In SCHWANDTNER,<br />
Sariptores Rernm Hungariaarnm, t. 1, Vindobonae, 1766,<br />
in-4, p. 246.Chronieon Budense , ed. Podhradczky, Budae,<br />
18_31!, in-8, p. 337.<br />
8) Ft.JER, Codex Diplomatiens Regni Hangariret Budae,<br />
1825-31, in-8, t.9, vol. 2, p. 159.Reprodusit fntregu In LA-<br />
MANI], Istoria Romaniloril, ed. 2, Bunn, 1862, p. 263,<br />
note.<br />
9) Ap. SIMONCHICH, Noetium Harmatiaarnm Vigilise, 1803,<br />
manuscript!' nr.274 quart. /at. in Biblioteca Muzeulu! din Pasta,<br />
p. 166: profugi in Moldavia Bogdani Voivodae Marma-<br />
rusiensis, una cum infulagms 8118 suis." Cf. WAGNER, Dissertatio<br />
de Comania nr. 4, MS. ap. SINCM, I, 326.<br />
10) IOANNES DE KIKULLEW, p. 241: 4 Rex Lodovicus) fere<br />
singulis annis, vel in quolibet anno, movit exercitum contra<br />
aemulos at rebelles et saepius contra Ruchenos et Molduros."<br />
Chroniaon Budense, p. 331: quolibet tertio anno, saepius<br />
contra _Racemes et Moldavanos."Regele Ludovicii cellil<br />
Mare domni patru-decl de and dela 1342 pang la 1382: fa-<br />
°eV dero socotella lnvasiuniloru Belle In Moldova!<br />
11) Vedt studiulS mail: Diploma Beriadt5na din 1184, § 5,<br />
In diarvid<br />
Traianil, 1869, nr. 52.Despre statuld berladenit<br />
Si Cumania intre 1170-1270, not vomil vorbi In mai specii In<br />
Istoria oriticii a Moldovel.
STU1)1ULU 1, 1 at<br />
§ 8.<br />
EPOCA SCADERII ROTARULUI mamma: ALLU MUNTENIEL<br />
Dela 1400 inc6ce Kilia devine visult de aurti allt Moldovet care incepe a intellege<br />
importanta strategics §i commercials a gurelorti DunariT.<br />
Putinti dupd 1407 Alessandru cent Bunt pune mana pe Kilia t.<br />
Vladti Draculti 0 Tea inapoT 2.<br />
Sub Petru-vodd, fiiulti luT Alessandru cella Bunt, o vedemti din not in possessiunea Moldovenilort,<br />
carT o cedez pe unit momenta UngarieT 3, de unde inse ea se intarce la<br />
MuntenT sub famosulti Tepe§t, fiiultl luT Vladti Draculti 4.<br />
Cu tota acesta perpetud §ovaire a KilieT in prima grumiitate a secoluluT XV, sd se noteze<br />
bine cdprincipiT moldovent chiart candt o apucati, profitandU din timpti in timpti de<br />
vr'o resmerita in Muntenia, totti Inca o considerate maT multti ca unit ce precariti, incatt<br />
numaT cronicele §i documentele internationale ni vorbesct despre faptulti possessiuniT moldovene,<br />
pe candu nu se gasesce din acea epoca nici unti actt civilil set administrative,<br />
donatiune, vamd., etc., privitorti la pamenturile de 16ngd. aurele DundriT, precumti avemt<br />
atatea diplome despre Tighinea, Cetatea-albd., Berladti §i Bbacat 5.<br />
Asa a fostti pene la Stefano cent Mare.<br />
In 1462 acesta principe re'nnouesce periodica tentative a predecessorilord sei de a copprinde<br />
Kilia, dent nu reu§esce 4.<br />
Cu treT annT in urma armele moldovene sunt maT norocOse.<br />
Cronicarult dice:<br />
aln annult 1465, in luna luT genarit 23, adunA.ndt Stefano -vodd multd Este de terra,<br />
pogortt'a cu t6ta puterea sea spre cetatea KilieT, §i sossindtl mTercurTspre gToY la medion6pte,<br />
a incungiuratti cetatea, inse gloT nu s'a apucatt de harp, era vinerT de dimineta<br />
a a inceputti a batte cetatea, §i a§a t6td. 4iva s'ati haratitti Veneta sera, era sambeta se in-<br />
(' chinara ceT din cetate, §i a intratti Stefano -vodd in cetatea KilieT. '.<br />
Caderea KilieT sub dominatiunea luT Stefano cellti Mare trace dupd sine suppunerea<br />
intregeT regiunl limitrofe pe ambele malurl alle Prutulul.<br />
De aci inainte purele Dun I . . II . I - s es .<br />
Dela MoldovenT elle trecti la Turd, dela Turd la Tatart dela Mail la Muscall.<br />
.<br />
1) In actulti secret(' de alliantA, intre Polonia ¢i Ungaria<br />
din 412 figured fntre oraple-MoldoveT.-Vedi =-<br />
Goss' HisfollirMonica, Francof., 1711, in-f., t. 1, p.<br />
324, lib. X1.-Cf. PRAY, Annales Regnm Hungarite, Viennae,<br />
1764, in-f, t. 2, p. 233-234.-Idem, Dissertationes historicoeritlete,<br />
Vindob., 1776, in-f., p. 146.-KATONA, Historia eritiea<br />
linngarite, t. 12, p. 91-93 eta. -In tractatulii commercial('<br />
allS lul Mireea cella Mare en Lembergenil, lipsitit de<br />
datii. eronologid , dent inehilatii anume in 1409, dupd cum('<br />
se cunnesee din dupplicatulil latinii conservatti in Archivnirt<br />
municipal(' din Leopole, fast. 518, nr. 4, aratA, eA, Muntenia<br />
posseda atunel DunArea numai pod In Braila. Veil Arohiva<br />
World, I, 1, p. 3.<br />
2) MaT sustl § 1, nota 24.<br />
3) URECHIA in Letopisitele terrel Moldovel, ed. Cogalnicenu,<br />
t. 1, Iasi, 1862, in-4, p. 111: Aeestil Petru-vod(', dad,<br />
a pribegitti in terra unguresd la letulfi 1449, n'a Meta' zAbavA<br />
multi, ci a datil cetatea Chilies Unguriloril".- Cronies<br />
moldoslaviog din 1504, ap. CARAMZIN,IStOria Gosndarstva<br />
RosSiiskago, ed. Einerling, Petersb., 1842, t. 4, nota 338, p.<br />
167. -Cronies moidovenesoli cea veehia, In Archivii isto<br />
rich, III, 6, slice jn traducere polona: "Dal Eilialordlowi Wegierekiemu<br />
aby bronilja od Turkdw".<br />
4) Mal sue(' § 1, nota 16.<br />
6) § 1, notele 3,17,18.<br />
6) URECHIA, Letop., T, 118.--Cronica Cea veehili, III, 6, did<br />
cis Stefan(' cellii Mare assediase pe Unguri, IntellegAncla rust<br />
numele slavieS ails Munteniloril : Ungro-vlachi. - Totfi ass,<br />
Cronioa moldo- slavicIt din .4Quamuf, 1 loco eitato.-CHALCO-<br />
CONDYLAS, rec. Becker, lib. IX, p. 614, ni spune in moduli.' cell('<br />
maT positivii, eume-ce, marele Stefanie inconglurase gilia, oraqulti<br />
munteneseil and lul Vladu Tepesii, earele s'a qi grAbitii<br />
pe &AA a allerga In aglutorulti acesteT cetAtT: az/sOc Air (4<br />
BAcidoc) irednero bra rdv MeAairns Iroyeavias 111,6144m, no-<br />
Asogsofivra, eis thyilAero at;sti, so KeLliov etc". - Cf. cortimportionlii<br />
miacHowsKr, Chonios Polonornm, Craeoviae,<br />
1621, in-f., p. 333.<br />
7) URECHIA, T, 119.- cronies con yeohih, Ill, 7, gi Cronies<br />
moido-slavicii, 1. o., undo OHO Muntenia, adeci Ungro-roma.<br />
nil, sunt numiti Unguri, ea §i'n nota de mai susii. Urechii<br />
committe Cu acesti occasituguleamairthst,xare nu essistit<br />
in celle- l'alte done cronice, ¢i anume alliturl on Kilia ell('<br />
vorbesce despre luarea CetAtiT - albe, cola -ce constitui unit<br />
non-send, cbeT termulA occidental(' and NistruluT nu ineetase<br />
niol o dab), pone atunol de a fi all(' Moldovel.<br />
2<br />
0
10<br />
<strong>ISTORIA</strong> TEARITORIALA<br />
Cu tote astea o vlu. adducere a-minte a primitiveY situatiunY a sparttl cincr secolT si ea<br />
conservata pent asta-di in numele provincials Bassarabici, adeca. terra BassarabilorU, pe care<br />
partea de giosti a MoldoveT de peste Prutti l'a purtata One la 1812, si care se parea tuturorti<br />
a fi o enigma, pe dna timpa nimenT nu putea sä ghicesca vechia dominatiune a Muntenilorti,<br />
a luT Alessandru Bassarabti, Vladislava Bassarabti, Radu Bassarabti, Danti Bassarabti,<br />
Mircea Bassarabti, Dracu-Bassarabti, Tepesa-Bassarabti, spuma nemului bassarabtsca,<br />
pe tow lungula Danubiulul pent la Marea-negra 8.<br />
Peste unit decennia dupa. cucerirea KilieT, care implica in sine impingerea hotaruluT moldovenesca<br />
dela Berladt One la Dunare, Stefanti cello Mare sT-a intorsti de asta data privirile<br />
in directiunea BacauluT, tinclendti a stramuta marginea terra' dela Siretti la Milcovti.<br />
Sub annulti 1475 cronicarulti suns:<br />
aSi a luatti Stefanti-voda. cetatea Craciuna cu tinutti cu tota, ce se chtamd tinutulg Yutnei,<br />
i l'a lipitiZ de Moldova D 9.<br />
Ecce dero trey daturT radicate maT pe susa de controversa.:<br />
1. Inainte de 1465 Muntenia stapania totti littoralulti moldovenescti allu DunariT One la<br />
Berlada si Kilia ;<br />
2. Inainte de 1475 Muntenia stapanTa tOta laturea occidentald. a MoldoveT One la Bacati;<br />
3. Intre 1350-1400 hotarulti muntenesca One la Berlada, Kilia si Bac'ati n'a fosta nicT<br />
macarti push in dubia de catra Moldova, alle card incercarT de a-hi surprinde se refers<br />
tote la epoca posterior, dintre 1407-1475.<br />
Inaltarea MoldoveT si scaderea MuntenieT este opera luT Stefano cello Mare.<br />
ScuturatT de midi -di §i de oriinte vomit specifica fruntaria TerreT-RomanescY despre<br />
criveta in cursulti secolului XIV.<br />
§4.<br />
bUCATULU FAGARASULUt.<br />
Avenda SibiTulti la appt§ti si Brasovulti la resarita, raclemataspre sucla de za.peclele Car-.<br />
patilorti si spre norda de mallurile Oltulul, se intinde asa numita terra a FagarasuluT , in<br />
privinta cariTa cu gred se 'Ate dice deca natura o leggy, maT multti cu Muntenia sea maT<br />
multi cu Ardellula, cad maTestosuld sea fluviti o desparte de restulti TransilvanieT, unind'o<br />
cu Romania, pe candti giganticele selle piscurT o desparta de restulti RomanieT, unind'o cu<br />
Transilvania.<br />
0 urbe si peste sesse-clecT de sate formal acesta lungureta regiun e, una din celle maT<br />
frumOse prin varietatea situriloro, prin multimea peraelorti, prin §esti si plaid, prin sanetate<br />
si vigOre, prin sufflare romanesca.<br />
Intr'o diploma din 25 noembre 14369 domnuld muntenescti Vladislavd Bassarabti se intituleza:<br />
u voevodula TerreT-Roma.nesci; band de Severinti si ducele ciggra§ulut a 1.<br />
Peste trey annT, anume la 14 iulit 1372, ella daruesce uneT ramure a nemuluT bassarabescti<br />
cincT sate alemga Oita in terra c'I'..9cirasulutp 2.<br />
Mircea cello Mare, atatti in actult din 1387 e, precumu aprOpe in tote uricele solley<br />
A) In studiuld 11 no! +(mil r ete: i pe largo atsttprS, numelut<br />
topograficil Bassarabia, sub care se intellegea de'ntein totalitatea<br />
TorreI-RI marescI.<br />
9) URECHIA., I, 12R.<br />
I) BATTYANYI ,<br />
Loges eccleslastica3 Ilufigarite, Claudio-<br />
poll, 1F27, in-f., t. 2, p. 217: Wajwccla nansalt inns et Banns<br />
de Zewerino, neo non Dux de Fogaras". FLIER, IX, nr.<br />
118. LAtinuoni, 270.<br />
2) FRIDVALDSZEJ DE PRIVALD lieges ungartse Harlan!,<br />
Viennae , 1775, in-4, p. 80 -84: in terra Fugaras prope Alt".<br />
FLIER, IX, 4, nr. 270. KATONA, an. 1372.BENx6,3111covia<br />
sive episcopatus 1111looviensts explanatio, Viennae, 1781,<br />
in-8, t. 2, p. 284.SINCM, etc.<br />
8) MaT susll § 1, nota 20.<br />
4) DOGIEL, T. 6981 599.vEmint, 226
STUD1ULU 1, 1 is. 11<br />
appare ca a duce anti turd de peste munti a gclga'rafuttav, Si ceTa-ce 'r mai remarcabilti,<br />
o face pane §i 'n transactiunile diplomatice dintre Muntenia §i Ungaria 5.<br />
Vladti Dracula, printr'o diploma din 20 genaritl 1432, harazesce boiarilora seT Stefano<br />
§i Romanti trel sate, unti dela §i o apa in tgrra Z'cigeirafalut 6.<br />
Ne poprimtl aci, Para a ne pogort maT gTostt in annalele secoluluY XV, carT ne interesseza,<br />
in scrierea de fats, numaT intru cata elle potti arranca vre-o lumina retrospective assupra<br />
epoceT anteribre.<br />
Intre 1369 -1432 intrega terra a Fagara§uluT era a Bassarabilortt.<br />
Cumti §i de canda ?<br />
Ecce doue cestiunT a-nevoid de limpeclitti.<br />
g5.<br />
EPOCA CUPPRINDERII FAGARASULUI DE CATRA NUNTENL<br />
Cea maT vechia mentiune despre Fagara§a neintimpind inteo diploma din 1231 1.<br />
Primula puntu, care ne isbesce intr'insa, este ca. laturea fagara§ena se numia tota-d'auna,<br />
chiarti cu multa inainte de .secolula XIII, a terra Romanilora D terra ,` Blacorum R.<br />
Acesta data, espresso in modulo cells maT dart, se cTocnesce cu o alts indicatiune de<br />
tota obscura, care nu pOte fi descurcata Pdra agiutorulti uneT labori6se critice.<br />
Actulti povestesce, in ce chipti satulu BoTa, de§i primitivamente nu facea parte din giurisdictiunea<br />
Fagara§uluT, totu§T maT la urma i s'a suppusti prin forts: as temporibus jam,<br />
uquibus ipsa terra Blacorum terra Bulgarorum extitisse ferturn.<br />
Adeca:<br />
umat de candu se gice c'au venita Tulgarit in acesta terra a Romailortin<br />
BulgariT navallitT in Fagara0 Si annessanda catra ellii unti satuletti dela margine, carele<br />
tinuse maT 'nainte de unti alto scaunti, ecce o adeverata cimilitura!<br />
S'apoi sa se bage de sena o impregTurare.<br />
Intre annulti diplomeT §i intre annulti aceileT cucerirT bulgare cati£ se fi trecutd cella<br />
putinti vr'o cinci-clecY de annT, de era-ce narratorulti precisezatimpula evenimentuluT numaT<br />
printr'untl se gice, ca nesce lucruri departate, afflate dela betrani, nu veclute §i auslite.<br />
Arti urma dero ce, BulgariT vorti fi copprinsti Fagara§ula pe la 116o-1180.<br />
Inse tocmaT atunci eT zaceati in sclavia Grecilorti, de unde s'ati smulsa abia intre I190<br />
1 200.<br />
Este invederatt ca 'ulgari din diploma insemneza aka ce-va.<br />
SA arruncarnd o catatura assupra geografieT din evula-media, §i totulti se va impaca.<br />
Bizantinulti Leone Grammatict din secolulti XI, vorbindti despre transportarea unoril<br />
compatriotT aT seT pe mallulti nordicti ally DunariT in Terra-Romanesca, dice:<br />
uin Bulgaria<br />
de peste Istrup 3.<br />
5_) PRAY, Dissert., 144.<br />
9 RENO, II, 283.<br />
I) KkMENY In KURZ, Magazin filr Goscilichte Siebenbiir<br />
gene, Kronstadt, 1846, in-8, t. 2, p. 261.TEUTSCH D. FIRNHA<br />
BER, Urkundenbitcli zur Geschichte Siebenbilrgens, Wien,<br />
1857, in-8, t.1, p. 60 : Capitulum ecelesie transilvane. Ad omnium<br />
presentee inspecturorum notitiam volumus harum serie<br />
pervenire. Quod accedens nostri in presentiam Gallus filius<br />
Wydh de Bord, confessus est ooram nobis, retulitque taliter,<br />
quod Heat terram Boje, terra Zumbuthel conterminam, et de<br />
presenti in ipsa terra Blacorum existentem habitam propriis<br />
Buis justisque impensis ab homine Baja! filio Stoje coemerit,<br />
jurique suo subjeetam reddiderit, considerans tamen et animo<br />
revolvens suo qualiter eadem terra a tempore humanam memoriam<br />
transeunte per majores, avos, atavosque ipsius Trulh filii<br />
0 horn possessa, et a temporibus jam quibus ipsa terra Blacorum<br />
terra Bulgarorum extitisse fertur, ad terram Fugros<br />
tents, fuerit, qualiter id dictus Trulh filius Choru quamplurimorum<br />
hominum elogiis affirmare adnisus fuit, hind ne jurgia<br />
temp mum in processu enascerentur, fraterne mutueque charitatis,<br />
quam christiana eidem svadet re'igio, affectu ductus dietam<br />
terram Boje terre Zumbuthel conterminam eidem Trulh<br />
filio Choru, accepta ejus recompensa in pecuniarum solutione<br />
et refusione, remisit eoram nobis presentium testimonio literarum.<br />
Anno millesimo ducentesimo tricesimo at primo".<br />
2) Acesta o intrevelu se degia EDER, °been ationes critica3<br />
ad historiam Tranesilvanite, Cibinii , 1803, in-8, p. 62, inse<br />
cu obi Tnuita sea rea-vointA.<br />
3) A p. STRITTER,11, 568: eic Bovlyaviav ?gems, Tor lorry<br />
morcipos4.-0f. lb., 553,
12 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Carta catalana din 1375 da Romaniel danubiane numele corruptti de Turgaria, pe calla<br />
BulgarieT propriti qise IT reserve forma cea correcta.: ,`Bulgaria 4.<br />
Cronicarulti orientalt) Ra irl, carele traia in Persia tntre 1250 1300 §i lucra dupa, fon-<br />
Vane officiale, candti descrie o invasiune mongola din 1240, numesce Tulgara2 11,3 , acea regiune<br />
unde se affla «terra Waravlachilorg 9i a luT Tassarabg-banii a 5, §i sa, se observe ca 'n<br />
acea espeditiune Mani nu trecusera de locti peste Dunare.<br />
Acesta confusiune nominala av8a in vedere maT allestt banatulti SeverinuluT, despre care<br />
la 1237, numaY §6sse annT dupe datula documentulul de maT susti, regele maghiarti Bela<br />
IV scriea catra papa Gregoriu IX: uterram Zemram circa partes Y3ulgariae a 6) era intr'o diploma<br />
din 1239: e-Circa partes 8ulgariae in terra quae Zeuren nominatur a 1.<br />
Cu alte cuvinte, OlteniT pentru TransilvanT erati aulgarT. prin vecinetate cu Bulgaria, intocmaT<br />
precumt pentru RomaniT cis-carpatinT sunt pene asta-SIT uUngurenT n fratiT nostri<br />
din Transilvania prin vecinetate cu Vngaria: a circa partes Hungariae<br />
Penes 'n timpil maT nuoT ArdeleniT ne botezat pe noT cate o data cu epitetula de Bulgarr,<br />
incata suburbiulti muntenescti dela Brasova, remarcabilti prin biserica lul Negoia Bassaraba<br />
§i unde nu vetT aucli o singura vorba bulgaresca, se poroclesce in limba maghiarg<br />
uBolgarsz6k a Sett scaunu1i Tulgariloril 8 erd romanesce se dice a Schel a 9) precumtl cronicele<br />
n6stre celle vechT numiati pe 3ulgart to<br />
Sassulti Reichersdorfer, scrienda in prima gIumetate a secoluluT XVI, se rostesce despre<br />
suburbiele BrapVillui: a unum incolunt Y3ulgari, alterum Hungari, Saxones agricolae<br />
tertiumv ".<br />
Cine 6re nu recunn6sce aci sintesa cellorti treT nationalitati alle ArdeluluT ?<br />
Cu cate-va rendurY maT giost insu-0 Reichersdorfer pune in locti de Bulgari pe a Vala-<br />
chi n 12.<br />
Dera de ce sd<br />
maT vorbimti despre Bra§ova, canda averna o marturia totd atatti de<br />
positive chYarti in privinta FagarapluT?<br />
Una poetti sassescti de pe la i55o illa descrie in urmatorulti moda<br />
Arx iacet ad ripas piscosae dives Alutae,<br />
Cid Fogaras prisci nomen tribuere coloni,<br />
Undique cum fosais valido circumdata muro . . .<br />
nHane habitant circum fodientes rura Triballi<br />
Innumeri, quibus arx leges et iura ministrat."<br />
Adeca.:<br />
uPe mallurile pescosuluT Oita sta vestita cetate, caria vechiT locuitorl IT impusera nua<br />
mele de Fagara§d, incuneurata. de pretutindenT cu §anturi §i cu puterniculti zidil, unde<br />
4) Un atlas en langue catalane In Notices et extracts<br />
des mannscrIts, t. 4, Paris, 1843, in-4, part. 2, p. 1-148,<br />
planche 4.LELEWEL, Goographie du moyen-age, Bruxelles,<br />
1852, in-8, t. 3, p. 142, nota 55. Idem, Atlas, Bruxelles, 1861,<br />
planche 29.<br />
6) Ap. D'OHSSON, Ilistoire des Mongols, La Haye , 1834,<br />
in-8, t. 2, p. 7-8.<br />
6) PRAY, Annal., I, 218.<br />
7) THEINER, lionumenta historIca linngariee, t. 1, ROHM,<br />
1869, in-f., p. 171.<br />
8) ENGEL, (kirsch. d. Bulg., 386, note f.: Heissen die Walachen<br />
bey den neuern Siebenburgern auch Bulgaren, weil die<br />
in neuern Zeiten dem Tfirkischen Joche entfliehenden Walachen<br />
aus der Bulgarey nach Siebenbiirgen kamen". Prima<br />
parte a frasel constatit unite fapth adeviiratu ; cea a doua<br />
presuppune o cans/1,, deal nu demonstra prin nemictl re dogmaticulii<br />
well.<br />
9) GIPA, Cronologia bisericeI din Schel ce se (lice Bolgarsegit,<br />
in COGALNIaNG, Daea litterarl, ed. 2, 140869,<br />
in-8, p. 45-6.F6la pentrn minte, 1840, nr. 4.Despre imaginara<br />
origine bulgarA a Romanileril din ScheT nu essistA niel<br />
o probA. Tata istoria lora civil4 gi ecclesiastic/I, este eurath rem/these6..<br />
PatrairallurtratrfctstrtotA-d'a-un a Domnil din lin n-<br />
4eifief.<br />
10) Cronica universall In limba romilnii de pe la ineeputuld<br />
secoluluT XVII, deseoperitit de cAtra professorulil russu Grigorovicz<br />
in cAlliitoria sea prin Turcia, ap. RAKOVSKI, Niekolko<br />
rieczl o Asienin p'rvomn, Bielgrad, 1860, in-4, p. 19 : Calimat,<br />
Domnulit Scheitortl, trupulii lul sveti Ioanfi Rylskii l'ait<br />
duet In cetate in Ternovii".<br />
11) Transsylvanite no Noldavia3 descriptio, Coloniae 1595,<br />
in-f., p. 37.<br />
12) P. 38: Suburbia autem complent quicquid est extra muros<br />
vallium, ubi ipsi Saxones Cieulique mixtim habitant ; reliquam<br />
loci istius partem intra ipsas usque montium angustias<br />
Malachi fere occupant, hic tempium habent et ei praesidentem<br />
saerificulum",
STUDIULU 1, 1 6. 18<br />
6 locuescg impregrurU, &lag plugdriet, nenumeratit Zriballt, suppu§Y legilort si dreptuluY dictate<br />
a din acellt castellti.6<br />
Celebrulti Sasst Eder, editandt poema luT Schesaeus, observa.:<br />
Sub epitetulz7 de Triballt, sinonimIZ cu Tulgarit, sunt ittrelle§t Romanic de longs Mfiglira§V, pre -<br />
6 cumt totg Bulgart se numescg Romanic dela 3rasovii *3.<br />
Asa dert assupra numelui Bulgari in intellest de «Romani danubianYo noT avemt mar.<br />
tort:<br />
1. Leone, scriitorti greet de pe la annuli' 10 to ;<br />
2. Rasid, annalistti orientalti din secolulti XIII;<br />
3. Mappa catalana din secolulti XIV;<br />
4. Reichersdorfer, aut8rti transilvant din secolulti XVI;<br />
5. Schesaeus, compatriotti §i contimpurent alit acestuTa din urml;<br />
6. Acceptiunea actuall a vorbeT 4Bolgarszeke la Brasevt.<br />
Primele treT marturie sunt preti6se prin epoca, lorti dintre secoliT XI XIV; ultimele trey<br />
sunt nu mai putinti importante prin aceia el emana tocmaT din nesce sorginti transilvane,<br />
ert Schesaeus maT cu sema se refers. anume la Fagarast.<br />
In cursulti opereT de fats noT vomti mai intimpina nu o data. pe Romanil dela Dunare,<br />
maY cu deosebire pe OltenT, sub acella-§1 nepropriti nume de uBulgario, buns -bra. in fam6sa<br />
cronica maghiara din secolulti XIII, scrisa de notarulti anonimt alit regeluT Bela §i pe care<br />
nu ne rac)ema.mt d'o cam data, cad voimt a o suppune maT anteit analisei ".<br />
Ne resumamt :<br />
Brasovult, ca §i Fagarault, d'o potriva aseclate la marginea MuntenieT, primisera, in<br />
cursulti evuluT media din portiunea danubiana. a DacieT unt not continginte de elemental<br />
roma.nesct, pe care Sas', UnguriT si chiart frath nostri de peste CarpatY nu scieatt cumtl<br />
sä-lti distinga decatt numai attribuindu -T porecla de Bulgari, fiindt ca veniat din regiunea<br />
circa partes Bulgariaen, pe candt Romanilort transcarpatiriT li se reserva mai cu prefe.<br />
rinta, precumt vedernu in documentulti din 1231, epitetulti de Y3lachi.<br />
totusT in putine regiunT alle ProvincieT Traiane vita romans, e maT neamestecata cu<br />
elemente straine, mg purl ca in terra Fagarasuldf.<br />
FagaraseniYdice d. Baritt nu se incuscresct nicf o data cu ne- Romani 15.<br />
Essegesea unuT singurti cuventt, assupra carlaa noT nT -amtl &to ostenella de a gramadi<br />
probe peste probe, imprastil tots, negura.<br />
Termenult. 6 Bulgari. din actult dela 1231 capeta, o deplina chYaritate.<br />
Erati RomaniT dela Dunare.<br />
Epoca approssimativa a stabiliriT dominatiuniY Bassarabilorti in terra FagarapluT cade<br />
'Bo.<br />
del-a intre anniT 16oj<br />
Inse-cumt ?<br />
Prin cucerire?<br />
Prin concessiune?<br />
Pe callea paciY sett cu arme<br />
Ecce o noul cestiune.<br />
18) SCHESAEUS, Rutnie P1111110111a59 fn EDER, Scriptores Rerum<br />
Transsylyanicarum, t. 1, Cibinii, 1797, in-4, p. 34:<br />
,,Triballi hodiernae Rulgariae populi fuere. Atque hoc vocabulo<br />
saepe nostri scriptores, ut idem hoc loco Schesaeus, Valachos<br />
adpellant. Nee fortasse abs re Coronense suburbium, Vaiachis<br />
7abitatum, hodieque Bolgar8zlk appellatue.<br />
i<br />
14) Degia PODHRADCZKY, Chronicon Budenge, Budae, in-8,<br />
p. 67, adnotezil. pe Anonimulti notaril la amnia 1003: nliaec<br />
Bulgaria fuit, julleSa1a.lhialLSii, se observe mtrecbtu, ca,<br />
acestil datii cronologicd coincidl essactamente au epoca Bizantinuld<br />
Leone Grammaticulti.<br />
Is) F6in pentru mintel 1846? p. 61.
44<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
§ 6.<br />
RODALITATEA COPPRINDERII PAGARASULUI DE CATRA DASSARARI.<br />
Iona Cinnamti, biografulti contimpurenti allti imperatului Manoilti Comnenn, cu carelti<br />
lega o strinsa amicia personals §i pe carelt insotise mai in tote intemplArile viueteT 1, narreza<br />
ca marturtt oculars o espeditiune bizantina contra regeluT maghiarn Stefann dintre<br />
anniT 1161-1173.<br />
Vomit incepe prin a traduce intreguln passaglu.<br />
Dupa ce attinge causele ostilitatiT intre Ungaria si BizantiO, Cinnamt urmeza inainte:<br />
uPe Alessitt dero, caruia'T logodise pe fiia-sea, imperatult lea trA.rnist cu multa ostire<br />
g spre Dunare, prefO.cendu-se a attaca din not pe UngurT din locurile celle obicinuite. Lul<br />
((Leone, numitn Batatze, cu o wire tort atatn de numer64 ern maT allesti cu o mare<br />
a multime de VlachT, cart se (Act a fi fosta o colonic italics, T-a poruncitn sä attace finga-<br />
«Ha Intr'o alts directiune, din locurile despre Marea-negra, de unde in Area neminT Inca<br />
«nu 'r attacase. In conformitate cu acestti plane, AIessiti aglunse la Dunare §i tout speria<br />
ape Ungurl prin apparinta de a trece fluviult, pe candli Batatze, attacandu-T despre Marea-<br />
(inegra, a snopitit tote in calle-I, ucciclendu o multime de 6meni, robindtt nu maT putinT,<br />
esi cu turme de vite, de caT si de alte dobit6ce intorcendu-se inapoT. Imperatula inse me-<br />
. ditandti a mai da Ungurilortt o a trela lovitura, a mai tramisti o noun ostire, care O. inaainteze<br />
maT in susti, attacandu-T din directiunea Tauro-scitiei §i avendti de capT pe Andronicit<br />
Lamparda §i Niceforti Petralifa...v 4.<br />
Pentru ca sä ni putemti forma o imagine geografica sicura despre tote aceste mi§cari<br />
strategice alle Grecilorti, primula passe de facutti este a constata, ca intrega forts armata<br />
a luT Manoiltt Comnend a lucratti in treT corpurT separate, fie-care din elle avendti altT generali:<br />
peste unulti Alessit, peste cent alit douilea Batatze, peste cellti anti treilea Lamparda<br />
§i Petralifa.<br />
Corpuln luT Alessitt occupa o margine; corpulti luT Lamparda §i Petralifa cea-l'alta margine;<br />
la micln-locti Intre ambele margins se affla corpulti luT Batatze, adecA. anti V/achi/org.<br />
Este invederatti ca definirea cellorn doue punturl estreme ni va permitte a descoperi<br />
spatiulti intermediarti, in care se mi§cati RomaniT.<br />
SA ne intrebamti derti :<br />
1. De unde lovia pe UngurT Alessiti?<br />
Cinnamti respunde : din locurile celle ohicTnuite.<br />
2. De unde lovYati pe UngurT Lamparda §i Petralifa?<br />
Cinnamti respunde: de longs auro-scitia.<br />
3. Unde sit fi fostil docurile cere o131-dinuitex, de pe unde Grecil attacati pe UngurT,<br />
si ce insemneza in autorulti bizantinti cuventulti uTauro-scitia D ?<br />
Inainte de acesta espeditiune a luT Manoilti Comnent, Cinnamt descrie vr'o cind-sprecleci<br />
alte resbelle anteri6re intre GrecT Si UngurT.<br />
Tote Para esceptiune se petrecusera la Dunare in actuala Temeliana i.<br />
'n Sirmia S.<br />
1) CINNAMI Epitome) rec. Meineke, Bonnae, 1836, in-8,1, 1,<br />
P. 5.<br />
2) V, 4, IL 260: 'Alitiov ph, 91 riv Ovrasietx 91yrim, at(xxvrolhaacv<br />
«pm nolioir Ens sOvloteov breiore ddxnotv<br />
CrOVTIX Or1VVOtc WC Ex 1(31, crux 71 &coy xal 7rciA61, at3sois yr e (re -<br />
vat& vocitov, Aiovra d6 viva Bascirt;nv dnixxilaev kriew&ev<br />
asecirevpcs inapipavov /Clio se avxvOv xai BAcipuv gob), 5-<br />
Aelov, of way 1& 'Itallag iinotxot ncilat eivat liyorrat, dx ray<br />
nytic vel Eaelvv xalovAisy ming, xovicxv 4 6c leiv ixiievev<br />
sic Tiv Otivnxiv, 468v °Hag oliehrole sov yrarres «lavas<br />
inickage volitots, etc."<br />
8) P. 11, 12, 104, 114, 119, 131, 133, 213, 217, 222, 226, 239,<br />
240, 257.
STUDIULU 1, 17.<br />
Prlii trmake, docurile cello obicinuite., de u nde Grecil loviaa pe Ungurl, erati pe<br />
mallulti fluviulul Teme§ti.<br />
Sub numele de Tauro-scitia, de aka parte, Cinnama intellege portiunea de gYosa a<br />
GallitieT, wdata intre Moldova §i Ungaria si unde este ora§ula Halidu : ltxaTC& raX(Ttic Xl;)pn<br />
TaUp0OXO00* D 4.<br />
Generalulti Alessiti attaca pe Unguri la appusu despre Temeqiana, era generalil Lamparda<br />
qi Petralifa la resarita despre Moldova.<br />
Territoriulti, prin care 1-a attacatti g,eneralult Batatze avenda cu densult a o mare multime<br />
de VlachYD, se affla intre celle-l'alte doue, adeca intre Teme§iana §i Moldova.<br />
Este dery Terra-Romanesca.<br />
0 particularitate e forte interessanta.<br />
Marea multime a Vlachilorti D, BACIXO.W ncav Eip.aov a lul Cinnamti, este pe deplinti identica<br />
cu espressiunea din trey bulle papale de pe la 1236-1239, adeca. posteriOre numal cu<br />
vr'o giumetate secolti, in cart se dice : a multimea poporuluY crescuta peste mesura. in terra<br />
Setierinulut D 5.<br />
Arruncanda acuma o catatura, assupra mappel, noT ne incredintAmti dela prima vedere<br />
ca. invasiunea Vlachilorti, descrisa de autorulti bizantina, a fostti operata anume assupra<br />
Ardelului intre Fazara0 Brapvii, cad spre oriinte de acesta linia crescetulti Carpa-<br />
tilora apuca susui spre Gallitia, incatti pe acolo, intataag eivweiv noes', g; Tab; wposotxoGna; T11 Taupocatueothv<br />
ip.PaXetv OtIvvouc, fusese indreptata cea-Yalta o§tire a Grecilorti sub poveta luY Lamparda<br />
Si Petralifa.<br />
Actulti maghiarti din 12.31 ne inzestrase cu annulti 1 110 'ca datulti approssimativti alla<br />
stabiliril dominatiunii Bassarabilorti in terra FagarapluT.<br />
Bizantinulti Cinnamti, confirmanda acella data cronologicti cu t6ta autoritatea contimpuranitatiT<br />
selle, ni maT impart4esce modalitatea evenimentuluY.<br />
Certitudinea e perfecta 6.<br />
Pe la 1170 OlteniY dela Severinti, profitandil de du§mania dintre imperiulti bizantina §i<br />
regatulti maghiarti, se alliaza cu cella de'nteYu, navallesca in Ardela §i copprindtl ducatula<br />
ragaraplur.<br />
§7.<br />
PAGARAFLU INTRE litINTEN/ I UNCURL<br />
Dela I170 One la 136o, precuma Kilia intre 1400 1460 trecea din mans, in maul,<br />
canda la Muntenl, candti la Moldovenl, tota a§a Fagaraqulti se pare a fi qovaita intre MuntenT<br />
§i MaghiarY.<br />
In 1231 ella era allti UngarieY, dera nu de-multa, cad actulti din acesta anna indrepta, in<br />
favOrea unuY Maghiart o strambetate commisa, in intervullulti stapaniriY muntene.<br />
In 1291 ella este din noa unguresca, inse ero§Y de putinti timpu, precumti se vede din<br />
famosa diploma, mereti citata si<br />
pia o data esplicata, prin care regele maghiarti Andrelu<br />
4) Libr. III, c. 11,p. 115.Cf. lib. V, 0. 10, p. 232.<br />
6) THEINER, Op. cit., 15041, din 1236: multitudo gentium<br />
terrae Oeurin."Ibid., 165, din 1238: terrain, quae Zemram<br />
nqminatur, ip qua dudum desolata exerevit populi multitude..."<br />
Ibid., 171, din 1239: circa partes Bulgariae in terra, quo<br />
Zeuren nominatur, quo dudum fuerat desolata, populi multi -<br />
tudo supercreverit. " Esplicatiunea statistica a acestorii trel<br />
passage soya da in Studiulli Ill.<br />
.6) SA se vela acumii.modulti cu care ENGEL, Gesch d. Bulgy<br />
391, gimaT cu semi, HoSLER, Rom. Stud., 85, deslipinclii din narratiunea<br />
lul Cinnamil numaT passaging' despre corpulti isolate<br />
alln lulBatatze sc litssandil contestuld cu totulu la o parte, so<br />
sbuciunovtidi, co BAcixot de 16ngd Marea-negri erad de<br />
peste Dunitre! Nu maT Wind retitcitil, deli" nu din rea vointit,<br />
este THUNMANN, tratersuehungen fiber die Gesehiehte der<br />
&Mellen Volker, Leipzig, 17'74, in-8, p. 344, prefitcendil pe<br />
ata<br />
RomanilluY Cinnamic in Moldovenl. Toth GEBHARDI, Geseh.<br />
d.Wal., 268. Adevdratuld simtu, atatd de &aril, add cuvintelord<br />
scriitorulul bizantind, nu-14 precepuse pang &met nimeni.<br />
16
le<br />
'STOMA TERRITORIALA<br />
III accords ora§ulti FlgAra§ti §i unti satin din aceTa-§T terry UnguruluY nnmitti Ugrin.<br />
fiindti-ca: si s'ati fostti rdpitti pe nedreptt 3.<br />
CeYa-ce caracteriza d'o potriva ambele aceste documente, din 1231 §i din 1291, este<br />
tendinta lorti commund de a desfiinta pe terremult proprietatiT consecintele successivelorti<br />
occupatiuni muntene.<br />
De cate on Bassarabil apucati Fagara§ulti, boiariT lorti luati acollo prin donatiunT princiare,<br />
precumti veduramtt maY susti in diplomele din 1372 §i din 1432, pamenturT, sate,<br />
muntT si ape, confiscate cu dreptti sett fdra dreptti pe sema fisculuT dela possessoriT ungurT,<br />
cart Inse profitati §i eT de cea de'nteTu occasiune pentru a revindeca mo§iele lorti, din<br />
data ce autoritatea maghiara reu§Ta a Inlocui pe cea romans.<br />
Pe la 1300 Fagarasulti depindea Inca de Ungaria, cad voevodulti transilvanti Ladislati<br />
ill ii fortified atunci s, negre§ittt contra vre-uneTa din celle desse tentative din partea MuntenieT.<br />
Dela 1300 pene la 1369 nicT unti actti maghiarti, intru atilt ni adducernt a- minte, nu<br />
mentionezd terra Fagara§uluT, de§i essista sute de pergamene pentru apr6pe tote localitdtile<br />
TransilvanieT, cela -ce probezd ca noua cetate n'a pututti resiste Bassarabilorti, incatti<br />
chiarti de pe la Inceputulti secoluluT XIV regiunea intregd redeveni muntend.<br />
Putinetatea cea estraordinard a documentelorti ungare despre Fagara§ti a fosttl de-multti<br />
observata cu mirare 3.<br />
NeminT inse n'a voitti sa ghicesca adeverata sorginte a cTudatuluT fenomenti.<br />
MaghiariT nu puteati regula adessea affacerile unei provincie, carea li appartinea din<br />
9andu in candtt numaT in trecetti.<br />
Totti astti-felTu noT constataramt maT susti, dintr'o causa analogs, lipsa actelortt moldovene<br />
despre Kilia,<br />
§ 8.<br />
DUCATULU AMLAFLUL<br />
In totti cursulti secoluluT XIV, affara clOrd de vr'o cdte-va intrerumperT momentane,<br />
ilassarabiT au stapanitti cu titlulu ducalt regiunea FdgarasuluT.<br />
Dern. unde Ore se va fi afflandti cent-Pahl:I ducatt transalpinti anti MuntenieT, misteriosulti<br />
Amla§ti, carele figurezd maT totti-d'a-una allaturT cu Fagara§u10 in titulatura princiara<br />
a.<br />
Statistica TransilvanieT ni offers peste trey. decT de localitdtT, preserate icT-collea in felTu<br />
de felTu de directiunT, purtandt tote acella-§T nume : Wm :,s111mala, Omlatd, Zmnassit, Ol-<br />
me§d, `Omnag, Walma§d, WImdp11-11 etc. b.<br />
In ce modti e§i-vomti din labirintulti uneT nomenclature atatti de confuse?<br />
Benko, commentandti diploma luT Vladtt Draculti din 1432, affirms ca Amla§uld din<br />
crii6VEre-rnuntene se refers la unti satti de longs SibiTu, numitU sassesce Wamlesch, unguresce<br />
'flmlas romd.nesce g/m/a§it sett .0mnaisii C.<br />
si<br />
1) FbER, VI, 1, 118. TEUTSCH B. FIRNHABER, 167.LAURI-<br />
ANU, 260: a se indebite alienatas".ENGEL, Qesoh. d. Wal.,<br />
147, si EDER. 33, 6111 dupA densiT top cd-l'allT, qicu et, Ugrin<br />
a festii Remittal: ein gebohrner Walach", derii absolutamente<br />
fern probe,. Unfi documentt din 1281, TEUTSCH, U. FIRNHABER,<br />
122, constatil din contra, In module cello mat positive, ungurismuld<br />
lul Ugrin.Cf. ROSLER, 289-90.<br />
2) SZEGEDI, Ellnopais vitro Beim, IV, § 23, In Deoreta et<br />
Title regain Ungarlte, Claudiop., 1873, in-8,p. 307<br />
II, 300.WINDISC.147 Geographic des Filretenthums Sieben.<br />
bilrgen, Pressburg, 1790, in-8, p. 229.EDEF, etc.<br />
8) ROSLER, 273, Inregistrecii acesta, derti fArit a precepn<br />
natura faptulul.<br />
a) Mat Bug § 1 nota 20, etc.<br />
b) TREUENFELD, Siebenblirgens geograflsehes Lexikon,<br />
Wien, 1839, in-8, t. I, p. 20-24.<br />
c) Miloovia, II, 283, 206.
STUDIULII 1, § 8. 17<br />
Gebhardi preface acesttl satti intr'o provincia aodata la marginea terrer Fagaraplur.<br />
1<br />
Engel banuesce ca adominiula Om lapilli se affla in insu§T interiorulti districtulur<br />
fagaraOna. '-<br />
Pe de alta parte, este forte certt ca pale in secolulti XVII Romanic din Muntenia<br />
numYati etinutti alln Amlaplurn o portiune invecinata din Teme§iana. 3<br />
Fats cu astA din urma .consideratiune §i fata totti-o-data cu o lipsa absoluta de<br />
probe in faverea positiunir ardelene a ducatulur de Amla§a, cad Benko, Gebhardi<br />
§i Engel pe de o parte se contradict unit cu altir in amenunte, era pe de alta nu ni<br />
offerti decata o nuda affirmatiune; mar avendti in vedere departarea satuluTHamlesch<br />
de hotarele Muntenier, impossibilitatea 'T de a constitui unti a ducatti*, diversenecompatibilitag<br />
cronologice §i mar multe altele, nor in§i-ne, in prima editiune a operel<br />
de fats, ne pronuntaramn contra parerir generalmente admise §i ne-amti incercata<br />
a cauta deslegarea problemer affara din Transilvania pe territoriulti Teme§ianer.<br />
Acosta solutiune era cea mar conforms cu urmatorele trey criterie menite a inlesni<br />
descoperirea ducatulur de Amla§a :<br />
1°. Trebue sa fie nu unit satti sea o urbe isolata, ci o terra de o intindere Ore-care;<br />
2°. Trebue sa fie limitrofti cu Muntenia ;<br />
3°. Trebue sa nu fi fosttl intr'o possessiune strains in acea epoca in care ni appare sub<br />
sceptrula Bassarabilorti.<br />
uTinutulti Amlaolur* din Teme§iana, ca unti districtti intrega la hotarulti Terrer-Romanescr,<br />
correspunde pe deplinn primelorti doue criterie, cu cart din contra nu<br />
se potrivesce de loch Hamleschula din Transilvania, unti simplu satti situate de<br />
'ncollo de Sibiin.<br />
Cato despre criteriulti alln treilea, ambele positiunr, acea transilvana ca §i acea<br />
teme§iana, presinta conditiunY egale.<br />
Aveamt dero pentru nor done din trey.<br />
$i totu§Y resultatulti nu ne satisfacea.<br />
ChTarn in prima editiune a acesteY opere, turmentatr mar cu soma de diploma<br />
regelul Mateiti Corvinti din Ilia,. anti can! intellest directti nu se impaca cu stramutarea<br />
ducatulur de Amlao in Teme§lana, cad ea illa numesce allaturr cu Fagaraolti<br />
§i cu Rodna, doue localitatr curatti transsilvane, a nor ne grabiramt a introduce in<br />
appendicele dela finea volumulur unele modificatiunr §1 reserve.<br />
Nemultumitr Time cu atata, amts agiunsti in celle din urma a intreprinde o cAlletoria<br />
ad-hoc pentru a consulta archivele ardelene, §1 amtl fostti fericitr de a stringe<br />
numerese probe indite ca :<br />
1°. Ducatulti de AmlaO se afla in adevera in Transilvania, de§i nu in modulo<br />
cello accreditata;<br />
2°. aTinutulti AmlaplurD din Teme§iana, maY correcttl avallea Almaolurp, facea o<br />
parte integranta din a§a numitulti &twig de Severing;<br />
3°. Realitatea remine intocmar a§a dupa cumtl amti stabilit'o nor in prima editiunel<br />
1) Geschichteder Walachey,in Allgemeise<br />
Weltgeachiehte, Leipzig, 1782, in-8, t. 35, p. 294,<br />
nota: Das Gebiet °mks, jetzt Hamlesoh, liegt bey Hermannstadt<br />
in Biebenbilrgeo, and statist an den jetzigen<br />
debenbiirgisohen Distrikt Fogarasoh4.<br />
2) Gesch. d. Wel.. 174: Die Herrsohaft Omlas<br />
im Fogarasoher Distrikt.<br />
3) Retorts Terrei-lRomiimesel de In ann.<br />
1689 'fleece, in Nlagflaind Istorieift, t. 5, p.<br />
101: Lugo:quilt, Cavaranu-Sebeefi, Mehedia, Lipova on<br />
linugulti AlnkspluE4<br />
4) EpI.tolae nAma8...cazyna, t. 8, p. 11, ap.<br />
Pm; Anaalea.,17, 38. KATONA, XV, 240.<br />
8.
18 I8TORIA TERRITORIALA.<br />
adecA o parte invecinata a TemesianeT o parte estra-fagarlsena a Transilvanief<br />
appartinendti Bassarabilorti , dera se schimbA intre aceste doue part! relatiunea<br />
nominall.<br />
SA vedemti.<br />
§ 9.<br />
DTIOATIMII DE ABLABIII DIN PIIII0217L17 DB VBDEBE OBONOLOGICII.<br />
OrT-unde se va fi aflata territoriult amlasenti, One la 137o. dill nu purta in<br />
titulatura principilorti muntenT nicT unti nume separatti.<br />
Lassanda la o parte pent la paragrafulti urmatorti cestiunea geografica, sa ne<br />
marginima aci a limpedi puntulti cronologicti.<br />
Sub fratele luT Vladislava Bassarabti si tatalt mareluT Mircea, acella Radu-Negru<br />
pe care letopisetele n6stre illy terresca din veal in vecti Si din lout in loco sub<br />
aureola de fundatorti allti MuntenieT, deli in realitate ellti a domnitti abTa in anti<br />
septelea decennia din secolulti XIV, appare pentru prima 6r1 ducatulig de Amlafil.<br />
AstadT nu se maT afla, intru catti scima noT, nicT unti crisovtl dela acesta principe;<br />
derti scriptele actele posteri6re mentioneza maT multe diplome emanate dela<br />
densulti, conservate alta data si actualmente perdute set.' retacite. '<br />
Ella se intitula<br />
0In Cristti Dumnedea bine-credinciosulti si de Cristti Tubitorulti autocratti Io. Radu<br />
uNegrulti voevodti, din gratia luT Dumnedeti domnulti tOteT Jerre ungro-romane<br />
aducele terrelorti trans-carpatine Amlaya Si Faga rasa. n 2<br />
Acesta se petrecea pe la annult 1375.<br />
Sub Vladislava Bassarabti, predehssorulti IuT Radu-Negru, noT gassimti primula<br />
vestigiti ally acestul ducatil amlafinit, derti imbroboditti sub o forma atata de bizarre,<br />
incata neminT n'a fostti in stare de a'lti recunn6sce.<br />
Pentru a constata faptula, cats sa enumeramti maT Anteiti diversele titlurT alle<br />
acestul principe.<br />
Pe petra commemorative din 1362 a BisericeT Sarindara din Buccurescr, citata<br />
intr'o inscriptiune dela Mateiti Bassarabtf; Vladislavti se intituleza: abanula SeverinuluT<br />
si anti FagarasuluT.D 3<br />
In actulti slavicti dela monastirea Tismena 4 §i 'n inscriptiunea greca a uneT<br />
ic6ne dela Muntele-Atone, 6 ambele fara datti, inse dupe t6ta probabilitatea anteri6re<br />
annuluT avoevodU si domna allti Ungro-romans!."<br />
La 1368: avoevoda allti TerreT-RomanescT si<br />
band de Severint.. 6<br />
1) Done eris6ve mirciane din 1387 in vmmus, 9,13.<br />
as orisovd dela Dana-vodil din 1424 in Archive<br />
IstoricA, I, I, 19. Una crisova dela Alessandro -vodi<br />
din 1576 in Columns lull Tristan& g 1871, nr. 35,<br />
p. 188 etc.<br />
2) Istoria Terrell-Romdmescl, ed. Ioanidil, Buour,<br />
1859, in-8, t. 2, p 2 : V Chriata Boga blagoviarnom<br />
blagoozeativom i Christoliubivom samoderzsavnomu<br />
Io. Radul Negru voevod, bozsIiu milostriu gospodariu<br />
vela zemlia ungro-vlachskiia saplanitskii i of Amkurzu i<br />
Fagarasza chertzegn." Aprope tote ouvintele aunt<br />
acrise inteuna mods grelitil, mal allesa in finalurl, cola-ce<br />
brad ea oronicarula an pre-sciea ea °Rasa criedvele<br />
slavOne, in earl generalmente ultimele sillabe aunt<br />
arunoate d'aesupra rondultd, cite o data presourtate, add<br />
chiard nne-orl ommiae; del% tocmal adds dovedesce, pe<br />
de alts parte, cuma-ea ellu n'a inventatii vela -ce spune,<br />
incitta linksi errforea garantezi aci antentioitatea. Cf.<br />
fragmentulii cronice/ in ENGEL , Gesch. d. Wal., I,<br />
96: Radu Negrn Vojevoda, et .Princepa in AZmaah et Fogaras."<br />
8) srusosanu, ItIomumemtele stra.busilord<br />
din ItomAula, Bncur., 1873, in-8, p. 85. Deal<br />
cartea este forte necritiort pi deai insual monumentula<br />
an mai eluding, totnal inscriptinnea in fondil e eatenticli,<br />
precnma voma &ate sluri cAnda va flea desbattema<br />
originile Buoureseilorii.<br />
4) VENBLIN, 5: gospodin v'sei Vygrovlaohii.'<br />
5) Collectiunea d-lul A. ODOBBBOII.<br />
6) sirs, IX, 4, nr. 75 : Ladislaus Wajwoda Transalpintis<br />
et Banns de Zeurino."
STUDIULU 1 § 9. 19<br />
La 1369: oroevodt alit Terrel- Romanesci, bang de Severing §i duce de Fagara§tt<br />
D .<br />
In fine la 1372, call Terra-RomanescA, catrA banatulti de Severing §1 catrA ducatulti<br />
de Fagara§ti se maT adaoga pe nea§teptate unti attributti, pe care nu-lti vomit<br />
pute intellege iara o scrupul6sa analisa.<br />
Testulti originalti s'a cititti a§a:<br />
Ladislaus Vajvoda Transalpinus, Banus de Zeurino et Dux novae plantationis terrae<br />
Fogaras..<br />
TotT istoricil nostri l'ati tradusti in urmatorult model:<br />
aVladislavg, voevodti alit Terrel- Romanesci, bang de Severing §i duce allil nouet<br />
afilantagunt a Orret de Feigaray21 .0<br />
Derg ce insemneza noua plantafiune?<br />
Ecce basea desbatteriT.<br />
AtA.tg generalmente in limba latina din evulti mediti, precumg in specie in diplomatica<br />
ungara , plantatio este sinonimg cu fundatiune, cu ethficare, cu colonic. 9.<br />
Ducele maghTarti Geisa §i fiTulti sett regele Santu-Stefano, amenduoi renumttT prin<br />
ard6rea cu care ademenlati in Pannonia numer6se cArdurT de Sa§T, de'ItalianT, de<br />
BissenT, ba pene §i de SaracinT, erati aplantatores.. 9<br />
S'arti pute induce la prima vedere cä Vladislavti Bassarabg, plantator la r6ndulti<br />
set in acella-§T intellesti, art fi colonisatt cu Romani terra Fagara§uluT.<br />
ScriitoriT sa§T s'atl §i grabitti a profita de acesttt simtg a§a dicendti tiprita allg<br />
diplomeT, affirmandg cs pene la 1372 regiunea transcarpatina a Oltulul nu era<br />
romanesca. 10<br />
Actult maghiart din 1231 Si Bizantinulti Cinnamti nT-at demonstrate maT sust cä stabilirea<br />
Romanilorti dela Severing in Fagara§ti se intemplase pe la 116o-118o,<br />
adeca tocmaT cu dour secoll inainte de Vladislavti Bassarabti 1 erg cu multti maT<br />
de 'nainte, a tempore humanam memoriam transeunte , intrega regiune fusese curate<br />
romans, terra Blacorum 1 de§i nu muntenesca. "<br />
Prin urmare nova plantatio nu se potrivesce in privinta Fagg.ra§uluT.<br />
Fats cu acs sta impossibilitate avemg dreptulti de a banui vr'o ne'ntellegere.<br />
Autenticitatea documentuluT din 1372, dupl tote prescriptiunile criticeT interne ,<br />
nu p6te fi puss la cea maT mica induoela.<br />
Remane derti a se cerceta, deca nu cumtl -va testulg , anume In passagiulti a novae<br />
plantationis terrae Fogaras., a fostti reel desciffrattl §i reit editattl.<br />
Unti singurti omti, iesuitultl maghiarti Fridvaldszkj, veduse originalulti, pe care'ltt<br />
descrie cu destulle amenunte. 12<br />
7) Ibid., IX, nr. 118. .<br />
8) DUO&NGE, V, 290: Flantatio, cedificatio, erectio. Charts<br />
Ludovici Duels Brandenburg: Appropriavimna altari ecolesiEe<br />
paroohialis in villa Borohagen de DODO plantancke<br />
duos mansos... Stat. ord. Cartes. ann. 1261: pro nova<br />
plenty/a conetruenda." CLaterena D'ARNIS, Lexicon ad<br />
seriptores mediae Imtinitatte, Paris, 1866, in-4,<br />
p. 1715.<br />
9) awful, IV, 3, 103 -6. Cf. sixox Dr :arms, Geste<br />
linimornm, ap. ENDLIOBER, 127: Intraverunt quoque<br />
temporibua tam duels GeichEe, quam aliornm regum, Poloni,<br />
Greed, Besst, Armeni, et fere ex omni extera nacione,<br />
qua sub oelo est...°<br />
10) amnia, 44: Aetate regis Ludovici weans Valeicho-<br />
Ives etionitun in regionem Fagarasiensem commigravisse,<br />
Dads aperte proditum est litteris anno 1872 editis."<br />
ROESLER , 302. RLLYANN , in diebenbUrgleehe-<br />
Ctuartaleohrift, t. 6, Heimannstadt, 1798, 1n-8, p.<br />
333: Solite dieser Ausdrnck (nova plantatio) nicht flit<br />
eine Bekriiftigung der Auswanderung der Walaehen gelten<br />
konnenr<br />
11) Supra § 5, note 1.<br />
12) Ilexes Mariana, 80 : ,,Diploma hoe in membrane,<br />
caractere Eetati eongrno, filo violaoei coloris, e quo<br />
sigillum dependebat, munito, exaratnm, ex authographo<br />
ingenue isthue trensfero." Despre vindta iii operele mut<br />
Fridvaldeskj vet nomum,BIemoriss linngarorurn<br />
script's notornm, Vienne, 1775, in-8, t. 1, p. 721<br />
- DE LUCA , Das gelehrte Osterretch, Wien,<br />
1776, in-8, t. 1, part. I, p. 132. OTOBGB11, deriptores<br />
provinoiao anstrinose S. L, Ratisbunte, 1868, in-8,<br />
p. 88.
20 <strong>ISTORIA</strong>. TERRITORIALA.<br />
La cash de a fi copprinsA in desciffrare sett in editiune vre-o errOre , neminT nu<br />
putea s'o correga prin vulgara procedure de collationare.<br />
SA propunemti ipotesa ca in testa arti fi fosttt: adux Novae Plantationis et de Fogaras.,<br />
ern 111:: ((dux novae plantationis terrae Fogaras., si sa vedemn deca nu vomn<br />
puts grustifica acesta lectiune pe callea demonstrative, recurgendtt la metoda admisa<br />
in recensiunea autorilorti classier.<br />
1. Plantatio terrae este unti pleonasmti, cacT ideTa p/antatth implica in sine 'dela<br />
terra, ItncA.tti era forte de agrunsti a slice: a dux novae filantationis de Fogarasp, fail a maT<br />
veri la micht-loctt pe tautologiculti aterrae..<br />
2. In diploma din 1369, cu treT annT maT vechia, Vladislavti Bassarabti se marginesce<br />
cu : dux de Fogarasm fail terra, incatti subita introducere a uneT formule<br />
atattt de anormale devine suspects.<br />
Pone aci amt dobandittt probabilitatea, care ni spune ca dela 1369 pone la 1372,<br />
inteunt timpti maT multn decatti scurtti, Vladislavu Bassarabti nu avea nicT o ra-<br />
Pune de a modifica tntr'unti modti dudatti primitiva denumire a FagArapluT incatti<br />
Nova-Plantatio cats sl se refere la alai ce-va.<br />
Paleografia din evulti mediti ne va conduce mar departe la unn inaltti graft de<br />
certitudine.<br />
Correctiunea, pe care o azardamti nor in diploma din 1372, se reduce unicamente<br />
la inlocuirea cuventuluT terrae prin particulele: et de.<br />
Sa incepemn prin a constata ca in documentti nu putea fi terrae, ci terre, cacT e<br />
In loaf de ae este una din proprietatile celle mar caracteristice alle ortografieT latine<br />
din secolulti XIV 14) maT cu deosebire in Ungaria. 16<br />
Inse nicT terre nu se scriea pe atuncT in cursiva actelorti, ci numaT Ire, punendu-se<br />
o codita d'assupra littereT t. 16<br />
Acce der° fata 'n fata: et de §1 ere.<br />
El, scurtatti in monogramma, de celle maT multe orT nu differs de , maT cu<br />
soma candu ni vornti adduce a-minte ca vorbele nu se pre separati prin intercalarea<br />
unuT spatiti , incatti et de se lega impreuna , ceTa-ce se putea citi prin confusiune<br />
: tede sett (de.<br />
MaT remane differinta de o singura littera intre ide §i ire.<br />
Inse aci ero§T, ca o ultima instance, paleografia din evulti mediti ni arreta ca minusculele<br />
d §i r se assemenati in scriere, maT allesu fiindti innodate cu alte littere. tr<br />
In acestn chipti insa-§T firea lucruluT permittea lul Fridvaldszkj a vede : ((Dux<br />
novae plantationis terrae Fogaras. acollo unde trebuTa sl citesca: ((Dux Novae Plantationis<br />
et de Fogaras..<br />
Restaurandtt littera, sA restabilimti si spiritulti testulul.<br />
Avemti formula cea correcta y((ducele NoueT PlantatiunT §i allti FagarasuluT..<br />
18) Dupi rogAmintea ndstrA, d. Dr. Gregor% Silasi,<br />
professed" la Universitatea din Clugifi, clupii ce Menge<br />
In lnnele augnstu-septembre 1873 o laboridsli cercetare in<br />
marele arohivd transilvanfi dela Clus-monostra pentrn a<br />
dose operi originalulfi /meta doenmentd, ni eerie ca ,,nnmai<br />
In catalogil a data de amid, inregistratil Intro<br />
donationalele protestate, sub What: lamas Meister<br />
de Dobska, oi a oi egoista% In realitate pea pe ,la<br />
1825, derA de shine! a desparntfim.<br />
14) efroggerr , Paleographic, des ehartes, Paris,<br />
1862, in-16, p. 76.<br />
15) BOHWARTNER, Introductio In artem diplomalleam<br />
hunoarieam, Pesthini, 1790, in-8, p. 52.<br />
16) DR WAILY Elements de Paleoomaphie.<br />
Paris, 1838, in-4, t. 1, p. 145.<br />
17) DOM na vs/NEB, Dletionortire de Diplomatique,<br />
Paris, 1863, in-8, t. 1, planche 15, t. 2, p1.<br />
62. Despre aggemenarea In! d on r In paleografla tutaro%<br />
pop6relorA, vecli Inmindgele observatinni alle ltd<br />
EMBLEM, He Dternturne phometiene engine<br />
algae indole, Berolini, 1858, in-4, p. 21.
STUDIIILII 1, § 10. 21<br />
Doue ducaturl deosebite, era nu totti una, dupa cuma se credea pens astaclT din<br />
causa unuT qui-pro-quo paleograficti forte innocinte.<br />
Acollo unde Vladislavti Bassarabti a§ecla a ducatult NoueT PlantatiunTD, adeca<br />
Inaintea Fagara§ului, Radu-Negru §i successoriT ambilorti frati punt : aducatula<br />
Amla§uluT..<br />
Intru cats nici tint alla treilea ducats n'a figuratti vre-o data in titulatura<br />
princiara din Muntenia, identitatea intre Noua- Plantaiune §i Amlayfi e perfecta.<br />
StrabuniT nostri, candti fundati vre-o communa rurala, IT dedeati adessti numele<br />
de a Satti-notiD. 18<br />
In alte Staturl aceTa-§T origine avusesera sute §i mire de localitatT, cunnoscute<br />
sub denumirile de Neapolis, Neuburg,Neufchatel, Nova-castra , Noviodunum , Newcastle,<br />
Novigrad, New - forest, New -land, Novi-gentum etc.<br />
In apropiarea RomanieT SerbiT ati (wapiti Novi-sada, numitti nemtesce Neusatz<br />
§i latinesce Neo-planta, o forma nominala forte instructive prin assemenarea sea cu<br />
allova-Plantatio D.<br />
Unulti dintre vechile regaturT france din periodulti Merovingilorti se chiama Neustria,<br />
adeca Neust-reich, pe romanesce : Regatg-noit.<br />
Aceste essemple s'arti puts immulti pent' la infinity. 19<br />
In titlula lul Vladislavti Bassarabti termenulti aNova plantatio' indica dero stabilirea<br />
pe la annuls 137o a uneT colonie oltene sett din Terra - Romans sca pe o portiune Orecare<br />
destulla de importanta din territoriulti transilvanti , nu inse in regiunea Fagara-<br />
§uluT.<br />
Acosta era a ducatulti AmlapluT.D<br />
Dert unde anume se affla ells ?<br />
§ 10.<br />
DUOATULt DE ANLA§0 DIN PUNTDLIY DE VEDERE GEOGRAFICt.<br />
In primula patrara anti secoluluT XIV una intinsti territoritt transilvant 7 invecinatti<br />
spre suds cu muntif districtuluT actuala alit ValciT Si spre resaritti cu terra<br />
F5garaplur, appartinea uner puternice famillie sassescT ca §i suverane, care la annulti,<br />
1322 a,.. con cesti o insemnata portiune din ells coroner ungare, printeunti acts conservatt<br />
astaclT in Archivula Cameralt din Buda §i resumatti in urmatorultt mods in<br />
diplomatariult sAssescti manuscriptti alla luT Trausch :<br />
aDonatiunea regeluT Carols pentru magistrula Nicolaa fiiulti luT Conradti de Talamesch<br />
§i pentru mostenitoriT 102 deca vorti remane nestramutatT in fidelitate, in puaterea<br />
caril donatiunT Nicolat de Talmesch, in consideratiunea differitelorti creadincT6se<br />
servicie , maT allesti contra rebelluluT Ladislat §i a fratilorti seT, fir aT<br />
aluT Ladislati fosta voevoda alit TransilvanieT, precumil §i drepta resplata penatru<br />
ca a restituita regeluT castellulti Salgo cu satele Zazzekes , Omlas , Feketeviz 7<br />
aVarolyafalu §i alte cinci sate romanescr, se primesce in g-ratia regeluT, atatti denasula<br />
precuma §i mo§tenitoriT luT, confirmandu-se in tote celle-l'alte bunuru §i<br />
18) Iadleele eommuseloed, 11, 43, 72, etc 19) eAmvEars, Entail cur lea some d'hommes<br />
Cf. o diploma din 1481 ap. EDER, Sehesneus, 198: de peoples et de Ileum, Paris, 1824, in-8, I-I<br />
Quondam Valachoe de alpibue in gnemdam locum Tran- passim.<br />
ailvanise ad incolendum deecendisee, quern Nouam Villam<br />
dizere.
22 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
u drepturi alle lora si alle frateluT sett Ionn, fie ereditare, fie de acuisitiune, essceptandu-se<br />
numaT castellulti si satele de maT susti.D 1<br />
Affara de castellulti Salgo, pe care noT nu scimti precisa, celle-l'alte localitatT<br />
enumerate in acestti documentn essista pene in momentulti de fats: Omlas, Zekeschdorf,<br />
Feketeviz si Varalya, romanesce Amlast, Conceal Sacellti si Orlatn, 2 tote spre apdust<br />
de Sibiiti, ern spre ost-sudti de acesta, longs Turnu-rosu, ora§ellulti Talmaciu ,<br />
unde resedea insasT famillia Konrad. 3<br />
In aceia-sT regiune cata sä fi fostti si celle cinci sate romanescP, pe car! regele<br />
Carolti nu le specifics.<br />
Mar pe scurtti , BassarabiT puteatt stapani atuncT numaT terra fagarasena, cacT<br />
de cea-l'alta parte a OltuluT se intindea dela Talmaciti spre Amlasti $i mat incollo<br />
unti territoriti appartinendo intr'o mare parte de'nteiti case! semi-suverane a Konra4ilort<br />
pent la 1322, ern dela 1322 incoce sceptruluT maghiarti.<br />
In a doua giumetate a secoluluT XIV situatiunea se schimba.<br />
La 1366 regele Ludovicti, fiiult Si successorulti luT Carolti, tramitte vice-voevoduluT<br />
transilvant urmatorea ordine :<br />
.Pent a nu to misca spre a veni aice la noT, itT poruncimti cu taria sä procedT,<br />
u de 'naintea delegatiunii CapitoluluT Bisericesctl din Alba-Iulia, pe care va aye s'o<br />
atrAmitta spre acestti scopti, a delimita dupe dreptate satele numite Echellew si<br />
.Thyliche alle luT Ionn dist Tompa, comitelul plaTurilorti nOstre din partite TranasilvanieT,<br />
precumti si satele ce se chiama Feketeviz si Varaliafalu alle luT Ionti<br />
afiTuln luT Petru de Cisngdia, rectificandn prin cercetare la fata loculul hotarele<br />
uacestorn sate de ultra pamentula ce appareine d9mnulza Vladislavii , voevoduluY<br />
ozostru allu Muntenia. 4<br />
--gi.re din celle patru sate le-amn vedutti degTa mentionate in actulti din 1322 : SAcellulti<br />
(Feketeviz) $i Orlatulti (Varalya); ern Echellew si Thyliche sunt Ecsello §i<br />
Teliska de astadT , sassesce Tetschele §i Tilisch, romanesce Icilatt §i Tilisca., ekepatru<br />
in vecinetate de SibiTu.<br />
Vladislavti Bassarabti ni appare aci stapanindti territoriult transilvanti estrafagarasena<br />
pane la kiln!, Tilisca,<br />
Sacellti Si Orlato, adeca o vasty buccata din fostele<br />
possessiunT alle famillieT Konrad.<br />
Acesta stare de lucrurT este inse forte prospeta, de Ora-ce ea provOcl necessitatea<br />
uneT delimitarT.<br />
1) TRA17130; Diplomatariam SIIICOMICUM , MS.<br />
is-4 in sectinnea trauschianA din Biblioteca Gimnasiulul<br />
Evangelioil din Brasov''', t. 1, 'ad ann. 1322 Carol' Regis'<br />
,donatio pro Magistro Nioolao filio CM;iardi de Talmats,<br />
ejusque heredibus, si in fidelitate oonstanter perstiterint,<br />
elargita, vi coins Nicolaus de Talmdts ob varia et Hell&<br />
servitia , aignanter contra rebelles Ladislaum ejusque<br />
, fratrea , filios Ladislai condam Vayvoda3 Transsilvani<br />
,exhibits, nee non ob reatitutionem Castri Salgo cum<br />
villis Zaszekes, Omlas, Feketevis, Varolyafu, ao aliis<br />
quinque villis Valaohicis, Regl factam, in gratiam Regis<br />
recipitur, tam ipse quam et haeredes ejus , a° in omnibus<br />
aliis bonis et juribus propriis et notati fratris sal<br />
Ioannis tam haereditariis quam aequisititiis, excepto<br />
ditto castro et villis, stabilitur etc.<br />
2) Assupra Ismael nomenclature veill NADIRS/MRS,<br />
liar Beriehtigaso eimiacer alturkoodlichea<br />
Oartlichkeitsbeoemoungen, im Archly des<br />
Vereios fur iebeisburgisohe Loodeskuade,<br />
N. F., t. 9, Kronstadt, 1871, in-8, p. 202 aqq,, nude este<br />
o mappi.<br />
8) Cf. sosumaa 111utrisse our Glesciticitte von<br />
diebenbiirgea, Hermannstadt, 1861, in-8, t. 2, p. 144.<br />
4) TRAIISCH, loco cit., ad ann. 1366: Nos Lodovicus<br />
Del gratis Rex Hungarie, vobis Petro vicevoyvode Transsilvano,<br />
firmiter precipiendo mandamus, quatenus ooram<br />
,,testimonio Capituli Eeclesie Albensis Transeilvane, quod<br />
,,per ipsum Capitulum ad id transmitters inbemus, metes<br />
possessionum Ioannis dicti Tompa oomitis Alpium nos-<br />
,trarum de partibns Transsilvanis, Echellew et Thyliche<br />
.,vocatarum, nee non possessionum Jeannie fllii Petri de<br />
Dyssnoio Feketevis et Varaliafalu vooatarnm a parte<br />
terrarum sub Woyvodatn Domini Ladislai Woyvode<br />
nostri Transalpini existentium mediante justitia reambulando<br />
justiflcatis priusquam iter vestrum arriperetis<br />
,post nos hue veniendum. Ipsosque tandem in dominio<br />
dictarum possessionum at suarum metarnm se pertinen-<br />
,tiarnm mediante justitia oonservetis etc. Datum in Orsva<br />
,sabbato proximo ante quindenas Archangeli Michaelis<br />
anno Domini 1866.4 Cf. rants, XI, 474-6.
STUDIULU 1, § :0.<br />
28<br />
In momentulti de a da ordinea in cestiune, regele Ludovicti era in bune relatiunT<br />
cu udomnula Vladislavti voevodula nostru allti MuntenieTD, ceTa-ce se maT<br />
confirms prin impregiurarea ca insu§i actula s'a scristi in castellulti dela Or§ova,<br />
pe care in timpti de ostilitate nicT o data MunteniT nu'lti lassaa ,<br />
cello putinti Para<br />
lupta, in manele Ungurilora.<br />
S'arti pute der° conchide ca parnentuta spre suds de Sibiit pene la Icilati, Tili§ca<br />
, Sacellti §i Orlatti ya fi fostti di ruin Bassarabilora de catra corona SantuluT<br />
Stefanti.<br />
Una alts actti totti atatti de autenticti probeza inse ca faptulti nu s'a intemplata<br />
tocmaI a§a.<br />
La 1369, cu duol ann in urma delimitatiuniT de maT sust, autoritatea ecclesiastica<br />
din Alba-Iulia attests ca : amonastirea santului Nicolat din Talmacia fusese<br />
arsa din temelia de Domnult Muntenescti Vladislava, perindu in incendia tote<br />
documentele ce erati depuse acollo..<br />
Arsa canda ?<br />
La 1366, dupa cuma vecluramt, regele Ludovicti traia forte bine cu MunteniT.<br />
Intre 1367-1368 pacea intre den§il nu s'a turburata catu-sT de putina, precumti<br />
dovedesce tractatult commercialt inchiaiatti la 1368 in sliva santeT Agnete, adeca<br />
la 21 genarit, in care principele romana se recunn6sce de vassalti alla regeluT<br />
maghiarts : uinclitus rex Hungariae, naturalis Dominus noster generosus. 6<br />
Chiarti in 1369 Vladislara Bassaraba libereza tocmaT in fav6rea catolicilorti o<br />
diploma, in care Slice ca este domnu an graiza lug Dumnglea fi a regeha Ungarid:<br />
.Ladislaus Dei et Regis Hungariae gratia Wayvoda Transalpinus..<br />
Canda dero se intemplase terribilulti attach assupra monastirit din Talmacia ?<br />
NumaT §i numaT inainte de 1366.<br />
Cumti inse atuncT, in loco de a pedepsi pe navallitora, regele Ludovicti arts fi<br />
pututa sal maT daruesca de buns void until forte importanta petecti din corpula<br />
Transilvanier ?<br />
Results ca donatiunea s'a facuta cam in acellea-§1 conditiunT in carT se essercita<br />
in genere a§a numita suzeranitate a UngarieT assupra TerreT-Romanesci : printr'o<br />
simply fictiune.<br />
Copprinclenda cu foca §i cu sabia totti spatiulti pent la Icilati, Tili§cA, Sacella si<br />
Orlatti, maT-maT pent la portile SibiTuluT, Vladislavti Bassarabti sciu sa profite de<br />
cellti anteia momenta opportune pentru a se impaca cu MaghiariT, retinenda cu dibacia<br />
territoriulti cella cuceritti, ca donatzune adin partea stralucituluT rege alla<br />
UngarieT generosuluT domna alit nostru naturalti.b<br />
Inse assemenT donatiunT., smulse prin forta, erosT numaT prin forta puteati fi mantinute<br />
: ecce derti de ce ella se grabesce a a§esla pe locurile apucate maT multe<br />
colonie oltene, andu-§T apoT titlulti de dux Novae Plantations", dupa cuma ne-amt<br />
incredintato in paragrafulti precedinte.<br />
Acosta este aducatult de Amla§a., de,i la 1366 localitatea Amla§ti propria ciisa<br />
nu facea parte dinteinsulti, ba chiart §i maT in urma remanea generalmente pe<br />
din affara, astti- feliti ca la 1383 noT vedema pe regina maghiara Maria daruinda luT<br />
Goblina, episcopuluT catolicti din Alba-Iulia, aunt satti regesca ce se chTama Omlass<br />
in terra ArdeluluT intre scaunele SibiTuluT §i MiercuriT.,<br />
5) TRAII8011, 1. o., ad ann. 1369: qttod olauatrum per<br />
Layk Wayvodam Transalpinum omnino orematnm extitisset,<br />
in quo claustro omnes literae et instruments<br />
combusts et oremata extitissent". Cf. =aka, XI, 475.<br />
6) man, IX, 4, 148.<br />
7) Ibid., 210.
24 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
Sunt totusT probe documentale ca si acestti sat Am 141 appartinuse cAte o data<br />
Bassarabilorti.<br />
Actulti celltt maT esplicitti dateza din 1464.<br />
Diplomatariultt manuscripts allti luT Eder ilia resuma asa :<br />
.Plangendu-se SasiT ca 6meniT luT Stefano de Hederfaja nu permitta locuitou<br />
rilortt din scaunulti MTercuriT de a stringe pentru porcT ghinda In districtulti AmulasuluT,<br />
Stefanti a respunsti ca acesttt districta T-a fostti conferitti luT de catra<br />
.maiestatea sea regele cu acellea# drepturf cu cart' ills avusese mee 'nainte unit<br />
altulzi din parlea magnificulld Vladzi-vodd,<br />
canda nicT atuncT nu se ingaduia nicT o<br />
.data Miercurenilora sett altorti vecinT de a utilisa padurile districtuluT de Amlasa<br />
.fare vre-o autorisatiune prealabila dela possessorti, ceia-ce se va urma si de<br />
.acuma inainted, 8<br />
Acestti documental afflatortt in originaltt in Archivula Sassescti din Sibiitt sub nr. 236,<br />
probeza in modulo cello maT irrecusabilti ca 'ntre 1431-1445 Vladtt Dracu, fiTulti<br />
marelut Mircea, amagnificus Vlad vajvodav, nu numaT co stapanTa satulti Amlast<br />
de longs MTercurea, dera l'a si fostti concest in usufructs unuT onra allti sett.<br />
Acesta omit alltt luT Vlada Dracu putea sä se fi bucuratti de Amlasti chlarti o<br />
buccata de timpti dupa m6rtea domnuluT sett, cad unit alto actti ineditt, ce se<br />
conserve in Archivula din Alba-Iulia, ni arata pe Stefanti de Hederfaja intranda<br />
in possessiune abia in agiunulti annuluT 1464. 9<br />
Pentru ca territoriulu transilvanti estra-fagarasenti anti TerreT-RomanescT, pe care<br />
Vladislavti Bassarabtt ilia numTa Inca simplu aducatti ally NoueT-PlantatiunT*, sa fi<br />
capetata sub Radu-Negru, fratele si urmasult acestul principe, denumirea de aducatti<br />
allti AmlasuluTD, cats sä admittemti ca intre anniT 1372-1382, ca si intre 1431-1445,<br />
satulti Amlastt a fostti allti Muntenilorti.<br />
Nu essista nicT o fontana istorica care sä ne contraclica, cad donatiunea acestuY<br />
sata episcopuluT Goblins de catra regina Maria dateza din 1383, incatti tota ce se<br />
p6te conchide de acollo este ca m6rtea luT Radu-Negru, dupa care n'a intarcliattt<br />
a isbucni o crAncena dissensiune intre fiiT seT Danti si Mircea cello Mare, procurase<br />
guvernuluT maghiarti occasiunea de a apuca pe unti momenttt satulti Amlastl, intocmaY<br />
dupa cumti l'a apucatti maT tarcliti si dupa m6rtea luT Vladt Dracu.<br />
Ca sä fi datti numele sett intreguluT ducatti transilvanti estra-fagarasenti alio Bassarabiloral<br />
Amlasulti cello de longs MTercurea cats sa fi avutti o important" 6re-care.<br />
In adevertl, documentele din secolula XV ills numesca cate o data corastD.<br />
8) =Ea, Exernitatioses diplomatic's°, MS.<br />
in-4 sub nr. 26, b, in Biblioteoa Gimnaeiului Evangelici<br />
din Bragovil, p. 48 : Legi autographum litterarum, qua-<br />
,rum forts haeo inscriptio Prndentibus ao circumapectis<br />
,viris Judicibus et Juratis oivibus Senioribus Consnlibus-<br />
, que Septem Sodium Sazonicalium harem partinm Tran-<br />
,silvanarum amide noetrie honorandis. Litterarum ipsarum<br />
,summa haeo est : Qu esti fuerunt Saxones Stephano de<br />
,Hederfaja, incolas Sadie Zeredahel a familiaribus Stephani<br />
, arceri a glandinum tutu pro porcis sale in districtu<br />
,Omlas , reepondet Stephanie, sibi pro stile servitiis<br />
,hnno districtum a Regia Majetate cum iisdem junbus<br />
,collatnm fuisse, cam quibus eundem declaimer ipaine Ste-<br />
,phani a Magn(fieo 'Pad Va frac; tenuerit, se vero ab<br />
,hoo ipso priore possessors comperisse, id Damper moris<br />
,fuisse, tit inoolae media Zeredahely et alit vicini nonnisi<br />
, obtenta ab officialibus districtus omlasiensis venia envie<br />
,usi poasent. Idem deinceps etiam fieri volt Stephanna.<br />
Datum in Castello nostro &banns vocato feria secunda<br />
,proxima post festum beati Francisci Conf. Anno Domini<br />
0464 praesentes vero propter absentiam sigilli nostri<br />
,Capellani sigillo feoimus consignari. Stephens de<br />
Hederfaja."<br />
9) EDEB, Adversaries ad historiam Transsilvasiae<br />
e tabularil public's Cibiolessi,<br />
Corosenal etc., MS. in-4 sub nr. 26, b, in Biblioteca<br />
Gimnasiului Evangelical din Bralovii, t. 1, faso. 5 : ,Tomo<br />
,seoundo Fragmentornm Archivi Albensis , peg. 660:<br />
,Mathias mandatum ad Capitulum Albense, tit Miohaelem<br />
,Szekely et Stephanum de Hederfaja donatarios statnat<br />
,in Omlas , 1464." Ibid., faso. 7, se vede dinteand<br />
Alta* actfi din 1462 ca ambit acesti possessori al Amlasttlut<br />
erali personage de cea mai inala demnitate: ,Szekely<br />
Michael de Saent-IvAny et Stephanns Hederfai Capitanei<br />
,Castri Bistrioiensis et Comitea Cibiniensee ".
STUDIULII I, § 10. 26<br />
Asta-felia inteuna acts din 1486 nor citimti:<br />
a... ad facies oppidi regalis Om las vocati, nec non villarum seu possessionum<br />
aSzelisztye, Viedenbach et Kriptzbach in comitatu Albensi existentium, ad prxfaatum<br />
oppidum Om las pertinentium...D r°.<br />
De assemenea tntr'o inscrip ;iune dela Bra§ova:<br />
.11460. Dracola Woivoda ofifidum antesilvanum Omlasch diripit, in.lesto Bartho-<br />
ulomxi..<br />
"<br />
0 data botezatn ade Am law, ducatulti estra-fagaraOnti alli5 Munteniei conserva<br />
acestti nume chYarti in acelle intervallurY candti BassarabiT nu possedati in realitate<br />
satulti Am la§a, ci numar vre-unti territoriti mar intinsti set mar restrinsti in<br />
gYost de<br />
Sibiiti,<br />
Neavenat o stavila firescal dupa cumti era ()hula pentru Fagara§a, aducatula<br />
de Amla§tiD se maria seti se mic§ura dupa Impregrurari.<br />
In ori-ce cast, puntulti geograficti positive este ca sub acestti nume se intel-<br />
tegean possessiunile Bassarabilorti spre nordtl de Carpati in directiunea<br />
In aducatula de Amla§tiD se afla buns -bra, intre celle-l'alte, marele satin romanesca<br />
Ro§inarti, carele infloresce pent= asta-cli §i unde nor vedemti pe Radu-Negru<br />
§i pe tau-sea Mircea cellti Mare, adeca intre 1372-1418, daruinda bisericeY de<br />
acollo nesce bucatY de pamentti. "<br />
Toth marele Mircea accords Sa§ilorti din tergu§oruIt Heltau, romanesce Cisnadia,<br />
forte apropiatti de acella Ro§inarti, cleat destulla de departe de hotarulti nostru<br />
actualti, areptula de a pasce vitele lora in muntii Terrei-Romanesci 73, cerace<br />
nu se p6te referi decatti numal abrä la pIaTurile de prin vecinetate.<br />
Cana mai mare, candti maT mica, ducatulti de Amla§ti, anoua plantatiuneD a luY<br />
VlacEstava Bassarabti de pe la 137o, a fosta in cursti de unti secolti o proprietate<br />
de fapta Si de dreptti a MuntenieT, aY cariia principY ills puneati in titlulti domnescti<br />
tots-d'a-una mar pe susti de aducatulti Fagara§uluT1 cad aveati cuventa de<br />
alt1 considera ca o chiaia spre insa§T anima Transilvania.<br />
Chiara in relatiunile lora cu autoritatile ardelene BassarabiT ni apparn ca a ducT<br />
al Amlaplur.*<br />
10) mu:rum, Diplomat. Sax.1116., t. 3, ad ann 1486.<br />
11) Chroaicou S'achsio Lapin°. Oltardi<br />
sum, ed. Transch, Coronae, 1867, in-4, part. 1, p. 40.<br />
Cf. Drassoviae ecclesiae parietibus notata,<br />
ap. scHweruman, Script. IL U., I, 886. Cf. won's,<br />
XIV, 388.<br />
12) Insemnarea pe doeumentulii din 1983 anti photorilor6<br />
romini din Roginaril : rPatronc7idlesiae anti.<br />
quae est beats Parasoeva. Dos eoclesiae tree fundi aunt<br />
&Nati a principe Raul Negru Voda in inferiori campo ex<br />
via clanatri euperius pane in strimt (usque in angustum).<br />
Medietas a alive, est ecolesiae, alter funclus infra claustrum,<br />
gui collates, est a principe Mirtse Voda Baasarabete."<br />
8c:unmet; Zwei Distritaer 111rknaciew., in Archiv<br />
des Wereias fiirSiebeabitergische Landeskunde,<br />
Nene Folge, Kronstadt, 1853, in-8, p. 49,<br />
probersi falsitatea doonmentulul rofiniirenii din 1488r<br />
derh argumentatiunea sea nu attinge intre nemioil velarea<br />
notilet separate de mai sued, care trebui considerata<br />
ea o simplii traditinne despre nnfi evenimentil adevhrath.<br />
13) Diploma ltlichatilia Woirodae, ann.A4LL<br />
ap. MUM, 4131esch. d. Wal., 164, note: ,Universis<br />
hoepitibus in oppido Heltha commorantibus... /iteraa pries/via/ea,<br />
pas de speoiali gratia domini at patris acratri<br />
-<br />
SibiTuluT.<br />
Mirehe Voivodce pica memories habuerunt... ipsorum peoudibus<br />
ant ovibus in montibus nostris Fewer@ etc." Cf.<br />
13EYVERT Siebeabiirillsehe Dviefe, im Lagriches<br />
lilagazia, Pressburg, 1781, in-8, t. 1, p. 970,<br />
uncle descrie sigillulil lui Mihailh Bassarab6 din 1418.<br />
Engel 'Annie autenticitatea actulul, simple ntunai pentru<br />
oh on credea of marele Mircea va fi avntii vre-unfi ilia<br />
nnmitfl Michaiii. Acestil dubiii se distruge an desevhrsire<br />
prin orisovele cello mai sioure, in earl acellh Mihaift<br />
figurezi in adevhril intre fill lei Mircea cellfi Mare.<br />
Vesli, intre celle-l'alte, diploma mirciana din 1399 ap.<br />
vuzar.ra, 19: pri zsivotle gospodstvami i p.1 stieotie<br />
syna gospodstvami Mihaila voevody", de uncle urmbsh oh<br />
Mihain-vodit flume on flume! hid, ci chiaril associate la<br />
domnii de chtrA tats -seii inch de pe In 1899. Cf.<br />
orisovalii In! Mircea cellfi Mart din 1415 in Archivnlfi<br />
.Statului din Buouresci, Doenmentele Comiel, ru-<br />
-<br />
brics netrebnioelord, pachetn14 nr. 171-215. Pe cella<br />
mal mare din cello patrn olopote elle mongatiril Cot -<br />
mbna, Manta In 1413, se eitegee nrmitorea ingeripfinne,<br />
pe care n! -o commaniful d. onoessotr: ,II imla eviatiA i<br />
egivonaeadalnyA troitall v dni velikago 16 Mireza eoevoda<br />
i Michail wove& a'tvorisla ale :mono 1r ]let 6921° etc.<br />
4
28 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Archive le TransilvanieT nr-ad procuratu sub acesto rapportt unti remarcabilti<br />
specime.<br />
La 1452 Vladt Tepe§t, cerendt estradarea unul Romant din terra sea a Faga-<br />
rasulta,<br />
fugitt pe territoriti sassesct, scrie municipalitAliT din Brawvti :<br />
*Wladislaus partium Transalpinarum Wayda et dominus terrarum de Omlas et<br />
aFagaras, providis et honestis viris, Judici, Juratis civibus de Brassovia fraternitatem<br />
* et amicitim dilectionem...* 14<br />
E nu maT putint instructive diploma din 8 februariti 1431 a lul Vladt Dracu,<br />
petrecendt atuncT in Nuremberg la curtea luT Sigismundo, imperatti germanti<br />
rege anti UngarieT tort o data, carele'§T da titlulti de : *Johannes Wlad, Dei gratia<br />
* Transalpinm Dominus et terrarum de Omlasch et de Fogaras Dux.). Z5<br />
Numal pe la finea secoluluT XV ducatult de Amla0 inceteza cu desever§ire de<br />
a fi pentru Bassarabi o realitate territorials, incapendt pe manele Sa§ilord, deli<br />
chTart cu vr'o dour secolT dupe acela ellt mai figureza traditionalmente in cris6ve<br />
domnesci...<br />
§ 11.<br />
POSSESSIIINILE BABSABABILORN IN TENIEFANA.<br />
Celebrulu istoriografti transilvanti Kemeny a gassitt in collectiunea lul Huszti<br />
unti actti f6rte importantt.<br />
Ecce-lti: I<br />
5NoT Stefanti Losonczy, bang de Severing §i pintre celle-l'alte demnitati comitele<br />
Teme§ianeT, facemti cunnoscutti pe viitort prin actulti de fats, cumt-ca avendt in<br />
vedere demnele de lauds merite alle credinci6selort servicie, pe carT Petru fiiulti<br />
luT Deo, knezii din dzstrictulg =mita Alma)* &lg castelluka regescg Mehadia, pre -<br />
cumti §i fratif seT uterinT Cristea §i Mihaiti, espunendu-0 averea §i viueta in maT multe<br />
pericole §i de maT multt timpti, le-at addusu maiestatiT regescT sub predecessoriT<br />
nostri bans a Visulza nostru banatg, §i chiarti noue pe cinch lucramt pentru<br />
liberarea d6mnei regine Maria, decT in resplata acellort servicie, precumt §i pentru<br />
a-T maT indemna la altele si de acumt inainte, 1T-amt conferitu in virtutea officiului<br />
nostru unti satti regesct numitt Patak in distridulg supra-scrisuka castellu<br />
Mehadia, cu t6te fol6sele §i dependintele de orT-ce natura, lorii §1 mo§tenitorilort<br />
lorti, ca salt aTbe §i salt tina sub conditiunile §i darile de maT glosti, adeca la<br />
14) TRAUBOH, Iliplomatarium Saionieum<br />
t. 2, ad ann. 1952.<br />
M.<br />
15) smarm, Leber des Sisthum as Bakov,<br />
in Kum, Magazin, II, 45, dupii originaluld pastratft<br />
in Archivul5 Franoiscaniloril din Clugi5.<br />
1) Veber die liaesesa mad Menesiate der<br />
Walachen, in aunt, Magazin, II, 304.5: Nos<br />
Stephanus de Losonos Banns Sewrinensia, at inter oeteroe<br />
honoree Comes Themesiensie Memorise commendamus<br />
per praesentes. Quod consideratia lands dignis meritis<br />
fidelium servitiornm Pets, filii Dees, Keneaii Distrietua<br />
Caatri Regalia Miehald wadi Halmagy, ac Chriatophori et<br />
Michaelis fratrum suorum uterinorum, quibus iidem regiae<br />
Mejestati, at per consequene praedecessoribus noetris, videlicet<br />
Bonia dioti wan Bantu., se nobis a multis temporibus<br />
jam elapala, signanter vero a tempore prietino,<br />
dum pro liberation dominate Maria. regime laborabamus,<br />
se multi' oaaibus fortuitie, rebus at personis serum non<br />
parcendo, submittendo exhibere ouraverunt. In compensa-<br />
tionem eorundem servitiorum ipsorum, ut etiam antea, ad<br />
ipsa eervitia eo magis animarentur, , quandam villain<br />
regalem Patak vooatam, in Diatrictu praeaoripti caatri<br />
Mihald habitam , cum omnibus enis utilitatibus, at pertinentiie<br />
quibuelibet praelibato Petro, at fratribue solo supradiotis,<br />
ao eornm haeredibus , haeredumque ipsorum<br />
snoceseoribue, duzimus conferendam siout noetro inoumbit<br />
officio, sub infrascriptis conditionibus , et solutionibus<br />
utendam, et tenendam videlicet: quod in festo beati Michaelis<br />
Archangeli singulis annie de qualibet sessions<br />
singulos tree grossoe, at in festo beati Georgii martinis<br />
'quinquagesimam Castellani. prasteripti Cartri Mihald pro<br />
tune conatitatie solvere teneantur, prout de anis liberis<br />
villis ipsorum Kenesialibus solvere aunt coneveti. In<br />
onjus rei teetimonium praesentes literate nostras sub impression<br />
sigilli nostri, quo ntimur, oonsignatas duzimus<br />
annuendas. Datum in Jeneo, eeoundo die festi beati<br />
Alexii Confessoria , anno domini millesimo trecentesimo<br />
ootuagesimo septimo.<br />
si
STUDIULU I, § 11. 27<br />
serbat6rea santuluT Arcangelt Michaiti sA dea pe totti annulti castellatzuha suftrascrisulza<br />
castellie Mehadia, cine va fi dupe timpa, cate treT gross de fie-care case,<br />
precumtt si cincT-decimea la serbatOrea santuluT martirti Georgia, dupe cumti data<br />
si pentru celle-l'alte sate alle lord libere kneziale. In marturia acestora, 1T-amt<br />
accordatti actulti de fata sub sigillulti nostru ordinarti. Datti in Ineti, a doua cli<br />
dupe serbatOrea santuluT confessors Alessiti (18 iuliti), annulti Domnulul 1387.s<br />
SA se observe din capulti loculul cA. Losonczy, deli nu numai band de Severinti,<br />
derti si comite allti Temesianei in acella-sT timpu, totusi daruiesce fratilort DesenT<br />
satulti din regiunea AlmasuluT anume in calitate de banti de Severinti si pentru<br />
nesce servicie facute anume pe territoriult banatuluT de Severinti : ((videlicet<br />
Banis dicti nostri Banatus.'<br />
Almasulti, .districtus vocatus Halmagy", impreuna cu castellulti Mehadia, acastrum<br />
Mihald", facea dert o parte integrant(( nu din comitatult Temesiant, .comitatus Themesiensiss,<br />
ci din banatulti de Severinti, abanatus Sewrinensis".<br />
Satulti Patak set Potok, mentionatti in donatiunea lul Losonczy, se afla 'And<br />
asta-dT intre orasult Oravita si riult Nera, ceTa-ce arata ca .banatus Sewrinensis<br />
copprindea in Temesiana si maT multt decatt Almasulti propria dist.<br />
Asa a fosttl la 1387.<br />
Peste septe-deci de anni, o diploma a regeluT Vladislavti din 1437 enumera tote;<br />
(idistrictele Romanilorts din Temesiana in urmatorult mode: Lugost, Sebest,<br />
Mehadia, Alma.521, Crasatt, Berzava, Comiatti si Illadia. 2<br />
Severinulti dert nu se maT mentioneza, ci numai Almasulti allaturT cu Mehadia<br />
inse abia peste o giumetate secolti unti stranepotti alit mareluT Mircea, catolicitti<br />
si agiunsti in Ungaria la inalta trepta de archiepiscopti alit StrigonieT, famosulti<br />
Nicolati Olah, ni spune cA. Mehadia era suppusa banatuluT de Severinti: .Severmum<br />
.arx infra Traiani pontem, cum tribus aliis, Orsova, Peth, Mihald, zlli subditis. Harum<br />
.firaefectus Bolus, magistratus inter nostros magni nominis.. 3<br />
Legatura intre Mehadia, maT romanesce aMehedia., §i intre banatulti de Severintt<br />
a fosttl atatti de intima si indelungata, ?matt nu numaT portiunea vest-sudica a<br />
MuntenieT conserve pene asta-ch numele de Mehedinfa, formatti din adiectivulti slavictt<br />
aMehedinskis, adeca .terra MehedieTs 47 dert usulti poporanti intinde Cate o data<br />
acesta denominatiune chiarti assupra OltenieT intregi, buna-OrA in doTna :<br />
Franca verde magheranil,<br />
Volnicellt Mehedin torsi,<br />
Bum naecntn pe hung de fagil<br />
Ca as fit la lume drags,<br />
'Vs" sti ealdatil de tniot M Mu<br />
St ma fact vit6zt de tote . . .<br />
Conclusiunea este cl :<br />
Banatulti Severinulul 4i Mehadia cu districtus vocatus Halmagy., adeca cu tots<br />
partea munt6sa sudica a TemesianeT pene apr6pe de riult Carast, ni se presinta in<br />
documente si<br />
chTarti in gura poporulul, incependtt dela a doua gTumetate a secoluluT<br />
XIV, ca o singura totalitate, intre elementele constitutive alle cariTa nu essista<br />
o demarcatiune destulltt de precise.<br />
2) Diploma Ladisial Regis, ap. zusru, Die.<br />
sertatinne despre originea Romilnilord,<br />
Timiltra, 1857, in-8, p. 541, note : Universorum Nobi-<br />
Hum et Kinezioram, neo non aliorum Valachorum de<br />
Distriotibus Lngoe, Bebes,Mehadia, Aimee, Brasaofil eto.i<br />
LaIRIANIN 811, note: ,Lagoa, Sebea, Mihald, Halms,<br />
Hraasofii eto."<br />
°<br />
8),snanus. Hungaria at Attie, Vindobonae, 1768,<br />
in-8, p. 76. =Genealogia 1nl Olgh, facuti de ellfi inane,<br />
vesli In Emu, Gesch. d. Wal., I, 47.<br />
4) my mum, Agrienittara din Reltedintli,<br />
Bucur., 1868, in-8, p. 149.<br />
5) Poesie poporale, ed. Alexandri, p. 292.
28 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Acesta Ambiguitate se esplica pent la unti puntti *i prin orografia regiunil, cad<br />
ramura occidentals a Carpatilora se lassa spre Dunare prin maT multe crenge, a<br />
carora separatiune e putina accentata *i dintre cad una merge d'a-lungula OltenieY,<br />
pe calla o alts formeza ce-va may spre appusti a*a numita evalle a Alma-<br />
*uluT.. 6<br />
OrT-cumtl sa fie , confusiunea administrative *i usuall este aci unti faptti istoricti<br />
despre care, pe longs celle-l'alte, ecce maT Inca o probe :<br />
Pe canda Losonczy, dandu-*T titlulti de banus Sewrinensis, claruia la 1387 unora<br />
Romany din Alma*tt unit satti din acea lature, in acella-*T annti noT vedema pe<br />
Mircea cella Mare intitulandu-se de assemenea bang de Severznii.<br />
Cuma 6re ubanatus Sewrinensisb putea sa li appartina amendurorti in acella-V<br />
momenta ?<br />
Nu cumtt-va titulatura mareluY Mircea va fi fosta numal de parada?<br />
Prin una azardti fericita, tocmai din acelltt annt 1387 nT-an remasti doue diplome<br />
mirciane relative la Oltenia, din cart una p6rta datultt de 21 iuniti, adeca<br />
este posteri6ra abia cu o luny donatiunil luY Losonczy.<br />
Acesta crisova arata limped; printr'untt ,sirs de localitatT, Tismena, Vodita etc. 77<br />
cumti-cä UnguriT puteatl stapani atuncT termulti danubiana cella multi pent la<br />
Or*ova, era territoriula spre resaritti de riuletulti Cerna era intregt ally Muntenilort.<br />
MaT pe scurtti, Losonczy se intitula banus Sewrinensis, inse posseda numaY Mehadia<br />
*I Alma*ultl.<br />
Chian actula sett e scristi nu in Oltenia, *i nici In apropiare, ci la Ines, actualmente<br />
Boro*-inets, o localitate in Ortile AraduluT<br />
Fiinda totu*T ca banatula Severinulul copprindea In totalitatea sea Oltenia *1 o<br />
portiune a Teme*ianei cuffundate intr'unti singura corpu, Losonczy se credea in<br />
drepta a se Slice banus Sewrinenszs de 6ra-ce posseda in fapttt Mehadia *i Almaphi,<br />
dupa cuma *i Mircea se credea nu maT putintt in drepta a se Slice tots<br />
atuncY bantt de Severint de Ora-ce posseda in faptti Oltenia.<br />
Intre actulti lul Losonczy *i celle doue cris6ve alle lul Mircea, ate-trelle din<br />
1387 *i cite -trelle pretinclenda aceTa-§T titulatura, nu essista nicl o necompatibilitate,<br />
ci numaT o confusiune nominala, giustificata prin nedeterminarea hotarelorti<br />
intre Oltenia *i Teme*iana, dupa cumn amt constatat'o may suss pe basea traditiuniT<br />
*i a fontanelortt documentale.<br />
Din data ce o portiune insemnata a Olteniel se chiarna Mehedintu, din data ce<br />
adistrictus vocatus Halmagyb aterna de Mehadia, din data ce dela Alma*ti pent<br />
la Oita *ovaia o vaga nomenclature generals, era ce-va fOrte consecinte ca fie-care<br />
possessors fractionara sa usurpe numele nedefinitel totalitatT.<br />
Chtarn decd Losonczy arts fi apucatti Severinula sett vre -unti districts din corpulti<br />
OltenieY propriti clise, dupa cumti UnguriT reu§Tati cite o data, totu*T Mircea,<br />
intru catty conserva restults, n'ara fi contenitti de a-*T da titlulti de ubantt de Severinti.;<br />
*i vice-versa, chYara deca Mircea art fi reluatti Mehadia, lassanda Ungurilorti numaT<br />
Alma*ulti in intellesula stricta ally cuve'ntuluY, sett chiarti numal o parte din territoriultt<br />
alma*enti, totu*T Losonczy, intru cats conserva vre-o fractiune, n'arti fi<br />
contenitti de a'*T da titlulti de banus Sewrinensis..<br />
8) somas% Charts ta relieta a Romanic'. 7) vsesr.iff, 9-14. Dapil instill originalaiii, pietratil<br />
tii mai eorreeta in nBaii , Atlas sear Geschichte in Arehivulfi 8tatulni din Buenreeer, no! amts reprodued<br />
Temeser Banat., Leipzig, 1881. din nofi matt doenmentil in Arch. Retorted', III,<br />
191-198.
STUDIULU 1, § 11. 29<br />
Pray si Fejer att cullesa din diplome maghiare urmat6rea serif abanorum Severinensiums<br />
pent la giumetatea secoluluT XIV :<br />
1233. Leukus ; 1275. Mond, Ugrinus, Paulus 1<br />
1249. Laurentius ; 1276. Miond;<br />
1263 Laurentins ; 1277. Paulus;<br />
1264. Laurentins ; 1279. Bela Dux ;<br />
1268. Ugrinus: 1291. Laurentins ;<br />
1271. Laurentius,Paulus; 1324 Paulus;<br />
1272 Lanrentins, Paulus; 1335 Dionysius;<br />
1273 Laurentins, Paulus; 1342 Thomas;<br />
1274 Miond, Ugrinus 1350. Nicolaus de Zech.<br />
Intemeiati pe celle demonstrate maT susa, noT constatamti el totT acestia, deli<br />
se intitulatt abanT de Severinti A, puteail sä nu fi stapanita in realitate, ca si Losonczy<br />
la 1387, decatt Mehadia sea numal Almasula, fara sa li fi appartinutti<br />
macarti o facia de pamenta in Oltenia; dupa cumti negresita si BassarabiT, deli se<br />
intitulati abanT aT SeverinuluTD, fiuteag sa nu fi stapanita in realitate decata Oltenia<br />
set numal o parte dintr'insa, si nicT macarti o facia de pamenta in Temesiana.<br />
Acesta fiosszhilitate este forte importanta.<br />
Pentru ca sA fimti sicurT ca in annula hotarita DomniT TerreT-RomanescT possedati<br />
in faptu partea orientala a TemesianeT, trebue ca in acella-41 annA sä nu fi<br />
avutti UnguriT nici unti ((banns Sewrinensis..<br />
Astti-felia deal in 1233, 1249, 1263, 1264, 1268, 1271-1277, 1279, 1291, 1324,<br />
1335, 1342, 135o etc., vallea AlmasuluT nu putea sa appartina Bassarabilorti.<br />
Dela giumetatea secolulul XIV incOce Pray continua sirula unguresca allti banilora<br />
de Severinti: 1351. Nicolaus de<br />
Zech, 1406 1430<br />
) Vacat,<br />
1353. Idem, 1406 1432 )<br />
1355 Idem, 1409 1435. Nicolaus de Radnia,<br />
1389 Ioannes, 1410. 1436. Vacat,<br />
1396 Myr,he VayvodaValaohiae,<br />
1411. )5. 1440. Joannes de Hnnyad,<br />
1397.)<br />
Vacat,<br />
1412<br />
1455, Vacat,<br />
1399 ) 1418.<br />
1401. Nicolaus de 1456. Ladislaus de Hn-<br />
Peren, 1429 nyaci etc.<br />
MaT ant&iu sa scOtema din acesta registru pe Mircea cello Mare, aMyrche<br />
Vayvoda ValachiaeD, pe care Pray tun bags la 1395 gratuitamente printre nesce<br />
demnitarl ungurT.<br />
Remanenda ceT-l'altT, noT vedemti ca intre 1355-1387 MaghiariT n'atl nicT unti<br />
abanus Sewrinensis..<br />
Dela 1389 pane la 1401 de assemenea.<br />
Idem intre 1401-1435.<br />
Aceste intervallurY de cate doue-clecT si treT-cjeci de annT sunt cu atatti maT<br />
elocintT, cu catty in prima g-Tumetate a secoluluT XIV ne intimpina din contra &Ate<br />
unti ((bums Sewrinensisu aprope in fie-care decennia, aria in decenniult1 allti cincilea<br />
maT cu sema se gasesce acella-sT abanus Nicolaus. de patru orT.<br />
in timpiT anterior secoluluT XIV, UnguriT n'ati nicT unti banti de Severinti allti<br />
lora, dupa Pray si Fejer, pane la 1233, apoT dela 1279 pane la 1291 si dela 1291<br />
penis la 1324; fara ca nementionarea sa se pots attribui aci lipseT documentelorti<br />
maghiare, carT sunt forte numer6se pentru acea epoca.<br />
8) Dissent., 138-39. aim, VII, 2, p. 287-89 coperite mat in urma, nol vomfi completa aoesttl registry,<br />
IntennA alto load, multimiti diplomelorfi maghiare des-<br />
dO lipsele stint putinfi essentiale.
30 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIAL/.<br />
Prin urmare :<br />
Inainte de 1233, precumti §i intre 1233-1249, 1279-1291, 1291-1324, 1355<br />
1387 §i 1401-1435, affara de intervallurT ma! scurte, MunteniT puteall possede<br />
vallea Alma§uluT.<br />
Ne marginimn a indica grosso modo aceste periade possibile alle dominatiuniT<br />
reale a Bassarabilorn in portiunea resaritena a Teme§ianeT, reservandu-ni a yetifica<br />
aTurT pe fie-care sett pe unele din elle ...<br />
§ 12.<br />
kDOBBOGIA. - Trnrstr. HATIEGII.<br />
Affara de Amla§tt §1 o parte din Teme§iana, BassarabiT, de-multti stapanT ar Fagara§uluT,<br />
ati maT copprinsti din candt in candtt, maT allest in secolultt XIV, cate-va<br />
alte territorie trans-carpatine sett trans-danubiane.<br />
Mircea cella Mare reu§ise inteunt timpti a cuceri nu numaT DobrogYa, den aprOpe<br />
intrega Bulgaria, astir-felitt ca unti crisovtl din 1393, carele fusese Ore-candtt in<br />
possessiunea boTarilorti Chitorent, IT da maTestosulti titlu : stapn.nitorn alln ambelora<br />
laturT alle Dunari. pene la Marea-negra, domnti cetatii Silistria si allu tutuurorit<br />
terrelora §-i oraolora 'Me la hotarele Adrianopolitn T<br />
Cu vr'o doue-clecT de annT §i maT 'nainte Vladislavti Bassarabn, unchTultt mareluT<br />
Mircea, a fostti copprinsti pe unfit momenta partea occidentals a BulgarieY, unde<br />
se affla atuncT regatuln separatti alit VidinuluT 2, §i se incercase a maT apuca §i<br />
partea orientala, unde era a§a numitulti imperiti alltt TernovuluT 3.<br />
Peste Carpa ;T, pe de alts parte, vallea HateguluT, renumita prin ruinele capitaleT<br />
luT Decebalti §i raclemata umerti la umern de anghTults nord- vesticti allti MuntenieT,<br />
de assemenea nu o data cats sa fi fostti suppusa Terrel-Romanescr.<br />
Anticele ballade serbe numescti pe Mircea celltt Mare: craTu de Hategn. 4.<br />
Unti canteen betranescti din Transsilvania maT conserva Inca, sub o apparinta<br />
cam desfigurata, traditiunea stapaniriT muntene in acestA regiune.<br />
Ella este intitulatn : Feta banuluY din Hafer:P.<br />
In Istoria critics a litteraturel romanen nor vomit analisa cuventti cu cuventti acesta<br />
frumosa rema§ita din evuln medal, pastrata prin vertegiuln a cincT secolT in gura<br />
poporuluT romant.<br />
Aci ne mArginimtl d'o-cam-data a constata in trecetn, ca banulti de Hategtis<br />
in casulti de fats, ca §i craTulti de Hategti* de maY susti, este anume unit Bassarabn,<br />
pe allit caruTa flit' cantecult din Arden illti numesce :<br />
1) Apud FOTINOS, lazoeice zits 'mita ilaxias,<br />
Btivvri, 1819, in-8, t. 3, p. 370, nota: vas 01,010eaVig<br />
zo3v Otko ;teeth'v zo,J dovvcifiseo; mixes rijg paziew<br />
Oalcicrang, xai 'dew; Teti xcicrzeov zlet;cr, ; pixec<br />
zoiv deka, rrg `Altetavovneilsoo; glow Tay isitaprois,<br />
sal nOlsoay.<br />
2) ABBEMANI Caleadaria Eeelesiae Waiver.<br />
sae, t. 5, part I, Rowse, 1755 in-4, p. 61: Ex Pisan°<br />
Waddingus in Anne'. Minor. an. 1369 memorat, Bulgarian<br />
Ludovici (regis) jugum exe mime, an Boaearath<br />
(Ladielcum Easaarabam) Begem schismatic:4m Bodoni° urbe<br />
regia potitum fuisse .." Bodon ungaresoe, Budim serbeace<br />
pi bulgaresoe, Dim romAnesee pi turoesce, este<br />
urbea Vitus.<br />
3) Diploma Ladielal IValvodae, an. ,____1372, In<br />
FRIDVALDBEILT, 1. c.: nobleman et oum exereituimietro<br />
viriliter contra ao3vissimos et infidels. Thorax et Imperatorem<br />
de Tirna, ipeoeque invaclencie eto.<br />
4) Imasseske aarodae pesme o krallevithe<br />
Daris, Novisad, 1857, in-8, p. 65: dIralievit/ Marko<br />
u Azarskoi tavnitzy." Esplicatiunea In sassorrov, Narodayla<br />
byliay, Moskva, 1862, in-8, p. CCCXXX.<br />
Despre do mania intre Mircea eellii Mare pi eroulii epoeultd<br />
eierb5,<br />
KABADelee, Zi1VOt i °Masai 'invade<br />
srpskoga, Bees, 1867, in-8, p. 241; IIAMIO MOM;<br />
Regan, degli Slavi, Pesaro, 1601, in-f,, p. 279, eta.
8TUD1ULU 1, § 19. 31<br />
Un§ feoloril lidatiirdZarmi",<br />
ceTa -ce numaT o ern:5re de editiune, see pOte ultarea traditiuniT chTarti din partea<br />
poporuluT, a pututtt preface in :<br />
Unti fedora de omi aerbeacia. 5<br />
In adevern, poporulti romanti nu dice nicT o data : omit nemfescit, omit russescie, omt2<br />
turcesca, omit serbescal ci. numal Nemtn, Russo, Turcti, Serbia; pe candtt fectorit<br />
Bassarabesca, adeca fill de Bassaraba, este tote ce pote fi maT conformti spirituluT<br />
limber romane, offerindu-ni o forma forte archaicA. din care decurgti la noT tote<br />
poreclele cu finalulti escu: Stefanescu, Bt rcanescul Cornescu etc. etc., derivate directamente<br />
printr'o scurtare maT moderna din : jectorit SW-amen-it (firulti luT Stefano),<br />
fedora Bc rcanesca (firulti lu! Barcanti), fecZorit Cornescu Pula luY Cornea), intocmaT<br />
precumti in Italia poreclele celle maT vechi eraa Gianfigliazzi (Joannes filius<br />
Azzi), Filangeri (filius Angeri) etc., de unde s'a suppresn apoT filius, conservandu-se<br />
dreptti reminiscinta numaT genitivuln patronimict : Galilei (filius), Concini (filius),<br />
Ferondi (filius), Ziani (filiUS), 6 ceTa-ce s'artt dice romAnesce : Galileescu (fecYorti),<br />
Concinescu (fecTort) §i altele.<br />
De nu s'art crede sufficiinte acesta giustificare filologica a correctiuniT unit fedorit<br />
Bassarabesca in loch de unit fedora de omit serbesca, nor amt pute se maT damn<br />
nesce probe documentale irrecusabile despre Bassarabz? din liategit in secoliT XIV-XV,<br />
Si anume:<br />
1. Unti actu din 1398 mentioneza intre nobiliT roman! din terra HateguluT pe<br />
unti Basaraba din satult Riu§orti: uhonestos viros Ianustinum et fratres suos Rasarabe<br />
et Custe, kinezios de Riusor.7;<br />
2. Peste sesse-decT de ann!, unti actu din 1453 mentioneza pe unti alto membru din<br />
aceTa-§1 famillil in acella-§T satti Riu§orti: ((Ladislaus de Bakuth de Clopotiva,<br />
aut Bazarab vel Michael de Rusor. 8.<br />
A§a dert, atatti prin filologia precumti §i pe base curate documentale, uunit<br />
_fedora Bassarahescii. este o rectificare maY multi(( decattt admissibila inteo ballad<br />
poporana intitulata : ((Feta banulia din HategilD , de§i nu urmeza ce acellt Bas-<br />
sarabti va fi fostti unti voevodti anti TerreY- RomAnesci, ci numal o ramura domnescA,<br />
o rude princiarA., unti ehonestus vir Basaraba' dupa espressiunea actuluT<br />
hategenti din 1398.<br />
SA se observe co §i famosa diploma a regelul maghiarti Bela din .4242forte<br />
instructive in privinta topografica §i assupra cariTa nor vomti reveni aTurT, arreta<br />
Hategult, ((terra Harsoc', ca pe o parte integrant(( din Oltenia, ((terra de Zevrinon<br />
Adducendunte celle desbattute in paragrafulti precedinte, noT ne incredintamt<br />
dero co ((banatult de Severinti ", considerate in totala'T intindere, a§a dui:4<br />
cumt rare-orT l'att pututt sttipani BassarabiT din causa ne'ntreruptuluT conflictti cu<br />
Ungaria, copprindea in sine intrega Oltenia, partea sud-ostica a Teme§laneT §1 Hategultt.<br />
Dobrogia §i Vidinulo ca ce-va de totti accessoriti, vallea HateguluT intr'unn<br />
modti maT durabilt, completezA, adause la nordn cu celle doue ducaturT trans-<br />
6) Cinteoe poporane in ALB:KANDE; Romania lite- 7) swim, X, 8, 447. I'<br />
rani, Iaid, 1855, 1n4, p. XIV-XV.<br />
6) zar.vzarz, op. eit., 1, 275-286. -- POTS, Die Per- 8) BARIUM, Trassilvania, VI, 127.<br />
somemasmes, Leipzig, 1859, in-8, p. 568. - ran,<br />
Etymolopisehe Irorsehumpea, Lemgo, 1861, IM-8, 9) mks, IV, 1, 417. -<br />
tzar, Dissert., VII, 1844.<br />
t. 2, part. 1, p. 170-71.
82 18TORIA TERRITORIALA<br />
carpatine de Amla§ti §i de Fagara§a, profilulti territorialti alba MuntenieT One pe<br />
la 1400, alle cariTa hotare despre appusti §i resaritti inaintati d'a- lungulti DunariT<br />
One la riulti Cara§ti de o parte, Si de cea-l'alta pens la Marea-negra...<br />
In acesta vasttt spatit vomti aye a ne essercita noT in cursulti operel de fata,<br />
pandinda din candtt in candti occasiunea de a precisa §i maT multi sub diverse rapporturY,<br />
fie cronologice set topografice, tote cate s'ati determinatti aci prin nesce<br />
trasure approssimative; cu alte cuvinte, decd ni este permisti a recurge la o imagine<br />
din tecnica picture, vomit ispravi cu penellulti cela -ce amti schitatti cu carbunele..<br />
§ 13.<br />
0 KAPPA A MONTEN/EI DIN SE00/1103 XIV.<br />
Inainte de a inchiaia, suntemti datorl a indica perderea unel vechl mappe ita.<br />
liane.<br />
Pe la inceputultt secoluluT XV ea fusese in manele celebrulul istoricti florentinti<br />
Paolo Giovio, nascuta la 1483 §i mortti la 1559, unulti dintre personagele celle maT<br />
marcante alle timpulul sett, confidinte anti papilorti Leone X, Adrianti VI §i Clemente<br />
VII, arnica cu regele Francisco I.<br />
Vorbindti sub annulti 1538 despre catastrofa domnulul moldovenesca Petru Rare§tt,<br />
ella descrie in urn-Z137111 ti moda limitele MuntenieT:<br />
aEa privesce spre suda, terminate cu Danubiulti. §i attingendu a appusti hoatarele<br />
Transilvaniel lOng5 ora§ultt Severing, unde se vedti celle 4 minunate coalumne<br />
din podula ha Tralanti, cacT nu sunt tote accoperite cu un e e unariT.<br />
,Despre resarittt acesta regiune are unti lacti plinti de pescl, provenitti din fluviulti<br />
aHierasstt, ce locuitoril illa numesca Prutti §i carele ce-va maT glosti se versa in<br />
,Dunare. Despre nordti hotarulti aglunge la riuletulti Holna, §i apol printr'o linia<br />
astramba pe uscatti se lass spre Dunare in directiunea insulei formate prin fluaviula<br />
acollo unde ella se divide in cate-va marl crenge, care insula se numTa in<br />
aanticitate Peuce, era acuma se dice Barillana. T6te acesta regiune a Romaniese<br />
a chiama. Muntenia...DI<br />
Dela cine luat'a Paolo Giovio interessanta '1 notita geografica, care intinde Terra-<br />
Romanesca in tote lungulo DunariT dela Severint penis la insula Peuce, unde valurile<br />
danubiane se crocnesca cu talazurile Marii-negre ?<br />
La 1538 o assemenea descriere era degia de -multi unti anacronisma.<br />
Dupe 1407, precuma vecluserama maT susti, Kilia incepe a se clatena intre Moldova<br />
§i Muntenia.<br />
Prin urmare, fontana luT Paolo Giovio cats sa fi fosttt cam de prin secolulti XIV,<br />
pe canda ItalianiT, copprinclenda Pontulti prin commercia, simtisera din ce in ce<br />
maT multa trebuinta de a aye nesce notiuni maT positive despre tote terrele littoraluluT,<br />
danda astti-feliu nascere uneT mappografie illustrate prin lucrarile luT Ascoli,<br />
Marino Sanudo, fratiT Pizigani etc.<br />
T6te amenuntele narratiunii luT Paolo Giovio ne intarescti a crede ca. ellu va fi<br />
avutti de'nainte vre-o,carta genovesa, venetiana sea florentina de pe la 1350-1400,<br />
cu aglutorulti card, uitandti diversitatea timpilorti, i0 facea o ideia forte retrospectiva.<br />
despre Muntenia din 1538.<br />
Marinaril italianY obicTnuTatt a boteza italianesce differite localitatT oriental; pre-<br />
T.) PAULIN; JOV1IIII, Ilistorla sul temporis, Paris, 1553, in-f., In Arakiva Istoriatt, II. 80.
STUDIuLt1 1, a 14. 88<br />
acendtt Cetatea-albs in Moncastro, Kilia in Licostomo, Suceva in Canata, Teodosia<br />
in Cala §i asa mai incollo.<br />
Tan asttl -felTu insula Peuce porta in testuln luT Paolo Giovio numele de Barillana.<br />
Acestti termenti este evidamente o corruptiune din Brailana, facendu-ne a banui<br />
essistinta in evulti mediti a until stabilimentu commercialn alba BraileT pe insula Peuce,<br />
atatti de apropiata si totti -o-data atatti de importantA prin posiciunea sea la gurele<br />
Dunaril.<br />
PassagTuld despre celle 34 columne dela Severinti, despre laculn de lOnga Prutti<br />
si celle-l'alte amenunte din relatiunea luT Paolo Giovio sunt de assemenea In spiritulti<br />
mappelorti italiane din veculn de midn-loch, in carT maY totti-d'a-una pe Tanga<br />
numile localitatilorti gtissimii nesce note marginale ca acestea :<br />
In hoc marl est maxima copia alctiorum..."<br />
Locacessim, regio inhabitabilis propter valorem...'<br />
Sera, hic nascuntur elefantes.."<br />
Mecha, he inveniuntur smaragdi..." 2<br />
De aceTa-sT natura trebul sä fi fostti inscriptiunile de pe mappa cunnoscuta luT<br />
Paolo Giovio:<br />
Severinum, hic Trajani ponds pilae XXXIV visuntur...6<br />
Hierassus, ab accolis Pruthes vocatus..."<br />
Pence insula, hodie Barillana<br />
Confusiunea pe care o observamo in descrierea riuletuluT Hoyna sett a laculul de<br />
longa Prutn, este ero§T propriA cartografiel din evulti mediti, precumti si inessactitatile<br />
numerice de felTulti cellorti XXXIV columne in locti de XX.3<br />
Affara de cea indicata de Paolo Giovio, noT nu cunnoscemn nicY o mappa a MuntenieT<br />
din secolulti XIV.<br />
§ 14.<br />
U 9IIMAT17.<br />
Amti capetatn pent acumti, mergendn passti la passe pe callea analiseT, o perfecta<br />
imagine a TerreY-Romanesci.<br />
Ecce-o :<br />
La sudt mallulti stangn anti Dunaril dela Marea-negra One la Orsova ;<br />
La appusn , CarpatiT, formando o curbs in pantecele cariTa, ca sä ni fie per -<br />
misty a numi astti -fellu partea'T cea maT proemininte, se copprindea vallea Almasului ;<br />
La nordn , erosT CarpatiT, offerindti vedulul o figura cam assemenata cu spatele<br />
unuT callt, d'assupra caruTa Fagarasulti si Amlasula pareati a§e5late ca p sea;<br />
La resaritn o linia pleca totti din CarpatT in directiunea pTecli§1, catra Ponttl,<br />
lAssandti MoldoveT Bacault1 ,<br />
Berladulti , regiunea LapusneT si a BenderuluT One<br />
la Akkermanti, ern in partea MuntenieT remanendn restults, inchisti intre aceste punturi<br />
margina§e si intre lungulti DanubiuluT, precumn si o buccata din termulti marina.<br />
Deca vomit pune acumn celle doue ducaturY instrainate, Amlasults si Fagarasuln,<br />
in locultt districtelorti de susti alle Moldovei, maT adaogandu-se vallea HateguluY,<br />
o portiune a TemesianeT si possessiunile celle occasionale in Bulgaria, apol Muntenia<br />
singura, asa dupa cumti fusese in secolulti XVI, ni va appare maT mare de-<br />
CAM intrega Romania -units de asta-dT.<br />
2) maim, Geolie., II, peal. 3) DELMER, Sp. ABOHBADH, Viler die Trains. Lieferme<br />
Illoaaabrueeke, Wien, 1858, in8, p. 17, 28.<br />
a
34 MORI A TERRITORIALA.<br />
Fgra acesta tntindere territorials, mar insotitg negre§itti de mar multe alte consideratiunt,<br />
pe cart le vomit desfasura in scrierea de fats, aril fi fostti din partea<br />
Bassarabilortl o nebunig a tnfrunta §i unti miracolti a invinge pe nesce regt maghtart<br />
ca Ludovicti cellti Mare §i imperatulti Sigismundg, cet mat puternict suverant<br />
at Europe!, sett pe unti cuceritorti de tallia vestitulut tzarti serbescti Stefanti<br />
Du§anti, groza Bulgariel Si a Bizantiulut.<br />
Muntenia din secolulti XIV trebula sg fie forte, forte cu orl -ce prep, cad altti-<br />
fella<br />
arts fi peritti romgnismulti de pretutindenl, de-multti subgtugatg peste Carpatt<br />
§i d'abia rengscutg in Moldova.<br />
Istoria crescerit territoriale a Munteniet se pote precisa in cate-va cuvinte :<br />
De'ntetu gbanatulti SeverinululD, copprinclendg in sine Oltenia, Hategulti §i partea<br />
orientala a Teme§ianet, cite-trelle constituindtl o lunga fg§ig de pamenta intre<br />
Oltti §i Carpatt cuibti primitivtl allti colonisarit romane in Dacia , simburele intregel<br />
romanitatt din evulti media;<br />
:;,Pe la 1160 -117o catra Severing se lipesce ducatulti transilvanti allti Fagarasului,<br />
s'apot ambele se marescg treptatti prin tom mallulti nordicti allti Danubiulut<br />
pene la Kilia ;<br />
Pe la 1370 se mat adauga aducatulti Amla§ulut.),<br />
Eccti in ce modti, incetulti cu 'ncetulg, Terra-Romanesca agtunge la suprema't<br />
espressiune de virilitate, copprinclendti cite o buccatg din Moldova, din Transilvania<br />
§i din Teme§iana, astu- feliti<br />
ca a face istoria Munteniel din acea epocg este mat multg<br />
sets mat putinti a desfg§ura annallele Dade! Traiane.<br />
La sudg, la appusti §i la flora fruntaria presinta unit necurmatti lantg de fortificatiun't<br />
naturale, combinate din Carpal! §i din Dungre, cela -ce ni esplica pene la<br />
unti puntti admirabila forts de resistintg, pe care Bassarabil ati sciutti pururea s'o<br />
oppuna la sudti, la appusti §i la nordg tuturorti incercarilorti slavice §i maghlare.<br />
La resaritti, din contra, nu era nici unti hotarti intre Moldova §i Muntenia, amendoue<br />
espuse a se usurpa mereti reciprocamente §i mantinendu-se astg-felit1 din<br />
secolti in secolti pomulg de zizanig §i de urra.<br />
Aci inse unti cuveritti.<br />
Bung era Dungrea, cando ne apera contra Serbilorti Si Bulgarilorti ; derg aceta-§t<br />
Dungre, atatti de buns, ne-a facutti sg perdemti pe Romanic din Dacia lui Aureliang.<br />
Bunt erati Carpatit, canda ne m'antutati de urgia maghtarg ; derti aceTa-sT Carpa'l,<br />
atatti de bunt, ati impedecatti §i mat Impedeca opera unitatit daco-romane.<br />
Rea era lipsa de barriers intre Moldova §i Muntenia, imbrancindu-le la o perpetug<br />
controversy ; derg aceta-§T lipsa de barriers', atatti de rea, a venitti apoi sä<br />
ag!ute la realisarea uniril moldo-muntene.<br />
Totulti fiindg relativg, affarg de Dumneciet ; totulti fiindti bunt §i reti, affarg de<br />
Unulti carele singurti reduce antagonismulti la armonia ; istoria se silesce a-§!<br />
da socotella de rapporturile lucrurilorti sub conducerea Provedintet, adecg de ac-<br />
%iunea legilorti fisice §i bio-sociologice concordate de catra o supra-lege...
STUDIULU II.<br />
NO/VIENCLATURA
§ 1.<br />
TERRA-ROMANESCA.<br />
NicY o parte a DacieT nu s'a 4isa vre-o data cu maT multt dreptti: a Terra-Romanescao,<br />
In lungulti trilaterti de mallurl, cu Dunarea la sudg, cu Temesulg la appusti si cu 01tulti<br />
la resaritt, incependti gTosti la Severing si perclendu-se sust in acea valle a HateguluT,<br />
unde vulturulti romanti urmarise pene'n ultimu-T adapostti pe fugendulg dracone<br />
allg Dade; aci a fostg totti-d'a-una meduva romanitatiT.<br />
Dela Podulti luT TraTanti, Tons Zraiani, pens la Urbea luT Traianti, Vlpia Zraiana, intre<br />
celle doue CAT Traiane, cf)iae Zraianae, una longs Oltu si cea-l'alta aprope de Temesg 1,<br />
totti peteculti de pamentd maT conserve. Inca intiparita pretutindenT memoria patriarculuT<br />
nationalitatiT romane, allg caruTa nume agTunsese pentru strabuniT nostri a fi una cu insusT<br />
numele RomeT: u Yids et Vrclo Traianensis 02.<br />
Pe la 1532 ung Italianti din Padova, Francesco dalla Valle, visitandg in trecetg o monastire<br />
dela Tergoviste, a cercetatti din curiositate pe c alugeriT de acollo assupra originilora<br />
nationale, cacT illti surprinsese din capulu loculuT intrebarea ce i se adressa la totti<br />
passult : a sciT romeinesce?D<br />
I s'a respunst :<br />
Imperatulg TraTanti, cucerindg acesta terra si impartind'o veteranilorti seT, a facile°<br />
Qcolonia romans, erg noT fiindg stranepop aT acellorti ostasT aT RomeT, de aceTa ne si nu-<br />
Infiniti Romani" 3.<br />
Nicairi suvenirea legenuluT nu s'a pututti pastra maT corrects si maT villa.<br />
Nu este dero de mirare cg, dintre tote terrele romane, Muntenia a fostti pururea cea maT<br />
Terrii-Romanscd, pe candu celle-l'alte preferlati a-sT da successivamente feliu de felTu de<br />
calificatiunT, maT multg sett maT putinti eterogene.<br />
InsisT strainiT T-alt recunnoscutti in unanimitate acesta aureola de prima fiid a RomeT in<br />
Oriinte, accordandu-T numaT eT pe termulg nordict allg DunariT numele propriti de Vala-<br />
I) Vechia cart a MuntenieT in ASCHEACH, op. cit., si In<br />
FRdHN ER, La Colonne Trajanne, Paris, 1865, in-8.<br />
2) NEUGEBAUER, DaCiell aus den Erberresten des Masaischen<br />
A lterthums, Kronstadt, 1851, in-8, nr. 4, p. 72.<br />
3)<br />
Narracione della infeliee morte dell' Sigr Alouis<br />
Gritti, reprodusb, dupA unit manuseriptii allii BiblioteeeT St.<br />
Marcu din Venetia In Magyar Tiirtenelmi tar, t. 3, p. 22:<br />
,La lingua loro e poeeo diversa dally nostra Italians, si di-<br />
mandono in lingua loro Romei perche dicono esser venuti anticamj<br />
da Roma ad habitar in quel paese, et se alcuno dimanda<br />
se sano parlar in la loro lingua valaeca, dicono a questo<br />
modo : sti Bomineste, che vol dire: sai to Romano ?... Ne raeontono<br />
tutta l'historia della venuta di quelli popoli ad habitar<br />
in quel paese, ehe fu questa : the havendo Trajano Impre<br />
debellato et acquistato quel paese, lo dioise a suoi soldati,<br />
et la fees come Colonia de _Romani, dove essendo questi discesi<br />
da quelli antichi, conservano si notne de Romani..."
38<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
chili set Vachiti, pe ca re geografia europea i -lu consacra One 'n clillele nOstre: Valachie,<br />
Walachei, alacchia.<br />
ArdeleniT ati mersti si maT departe in constatarea prioritatiT nationale a Munteniel, clic<br />
endu-T purti si simplu : ,`terra , intocmaT precuma Romania( ceT vechi cliceat Romer purti<br />
si simplu : Vrbe, sea precumti IndianiT rylicii colossalulul lorti Gangti purti si simplu:<br />
§ 2.<br />
ORIGINEA TERMENULIJI VLACH.,<br />
Aci e loculti sä approfundamt una din cestiunile filologice celle maT controversate.<br />
La Slavi si la Germans, adeca la celle doue marl ginti aseclate de vecurT la costele Latinitatii,<br />
termenulu Vlach se applica inteunti modti genericti card tote poporele elite din<br />
tulpina romans, era maT in specid card. Italians si Romani, posteritatea cea maT directs. a<br />
Romer.<br />
Degia classiculti cronicarti moldovenescti Mironti Costinti observa:<br />
u Nemtii Italianilorti le clicti Walschen, §i noue Moldovenilorti si Muntenilort era asa :<br />
a `Vti alachen ; FrantoziT Italianului ii clica Vallon, §i noue Moldovenilorti si Muntenilort : al<br />
ulaques ; Lesii Italianului is clicti 5V/ocit, era noue Moldovenilorti si Muntenilort : CVV-010Sqn I.<br />
ET bine, pe unii spiritulti de ostilitate contra Romanilorti, pe allii nesciinta, pe o soma<br />
simetria intre elementele unel sisteme artificialmente combinate, T-ati impinsa a trece cu<br />
vederea sett a nu intellege acesta universals acceptiune slavo-gormand a termenuluT Vlach<br />
in privinta tuturorti Latinilorti.<br />
Nu vomit spune nemicti despre vechTa poveste babescd a ahatmanuluT Flacons dela<br />
care s'arti fi urclita numele Vlachia, nicl despre o multime de alte derivatiunT, demne a figura<br />
numaT dory, in catalogulti doctelorti escentricitati alle mintiT umane3.<br />
Nu putema inse a lassa la o parte cu indifffirinta teoria ce-va mai seriOsa, in puterea<br />
cariTa termenula `Vlach n'artl specifica o origine nationala, ci numaT si numal o professiune,<br />
fiindli-ca slavonesce acesta cuventti ara fi insemnandti pe dobang4<br />
Ore nu s'ara pute pretinde cu aceTa-sT apparinta de dreptate, ca Serbil si chTara Slavii<br />
in genere nu sunt o ginte, fiindti-cd robii se numiaa ldtinesce servi §i sclavi?<br />
Essistd o regula elementary in studiulti numilorti proprie: nemini, fie individa, fie poporn,<br />
nu-sT da si nu primesce de build. void o porecla putint magulitOre5.<br />
Principil muntenT in tote crisovele lorti slavice si grece se intitulezd cu mandril: a domni<br />
al Vlachiela.<br />
Diplomatica din secolulti XIV nl procura nenumerate probe cumti-ca Romanis se fhlTat<br />
a fi `Vlachs, purtanda ambele numl, cello internti si cello esterna, cu aceTa-0 multumire de<br />
amorti propriti nationale.<br />
OrT-catti de democratica art fi o nationalitate, totusT traTuld de stand nici chiarti in<br />
OdisseTa luY Omerti nu constitud o distinctiune onorificd.<br />
Ore numaT la Romans sd fie o esceptiune?<br />
Adeverula este O. nici o limbs slavica, dera nicT una, nu numesce pe cTobanT v/dcht.<br />
1) Letop.) 1, 9.Cf. MURGU, Bowels dass die Wallachen<br />
der Romer unbezweifelte NachkOmmlinge sind, Ofen, 1830,<br />
in-8, p. 3 sqq.<br />
2) URECHIA., LOt0p., I, 97.<br />
LAURIANU, Tentamen eritieum in originem Hume<br />
yalachiete, Vienne3, 11xa40,, in-8, p. XVIII, nota.<br />
4) MAIKOV, Istoria stbikoga naroda, Beograd, 1858, in-8,<br />
p. 346.<br />
9<br />
SALVERTE, op. eit.,II, 135: Jamais peuple ne nest donne<br />
lui-meme un nom Tea honorable: taint d'humilite ou de sottise<br />
nest pas dans la nature. Un nom offensant pour la nation<br />
qu' it design° lui a ete impose par un autre peuple, et non<br />
accepte par elle; ou bien it ne notes est parvenue que traduit<br />
inexactement."<br />
6) Diploma din 1362, in FEAR, IX, 3, 602: nostrum dileetum<br />
Olachum, comitem Ladislam ..." Diploma din 1291, in<br />
TEUTSCH U. FIRNHABER, 167: IIniversiS tsobilibus Saxonibus,<br />
Sieulis et Olachis..." etc.
STUDIULLI II, 12. 39<br />
De cAte on Romb.'niT ceT neo§i se intemplat a fi tott-d'o-data §i pastor; ceTa -ce se vede<br />
Si se vedea cam adesst mat cu soma la ceT de peste Dundre, SlaviT din vecinetate li cliceati<br />
tott VlachT ca §i mat 'nainte, cad prin pA.storid nu-§T perde cine-va nationalitatea.<br />
NoT desfidemt pe orl -cine a ni arreta unde-va unti singurti testuletti catt de mica, in<br />
care vre -untl pastorti serbg, boemi, russu, bulgarg sett polonzi, avendu-0 caracterulti set nationalt<br />
bine specificatti, sd fie numitti vlach".<br />
Se maT pretindea cd §i la ArnautT acestt terming art fi sinonimtl cu crolang.<br />
0 cunnoscinta maT de aprope cu limba albanesd constata cd s'a commist §i aci o errOres.<br />
SerbiT catolici Si mahometanil din Bosnia satirezd une-orT cu epitetulti de VlachT pe SerbiT<br />
ceT ortodosse ; derti causa acestel confusiuni este cd numaT intre Romani nu se gassesct<br />
peste Dundre rnahometanT set catolicT, top pen6 la unult fiindt ortodossT, astt-felid cd<br />
numele de Vlachti s'a confundatti acollo cu ideia de ortodossid.<br />
In tote fonta'nele istorice alle Slavilorti Para esceptiune, Vlach denata pururea o fiintd lafind,<br />
chTartl acollo unde romanimea s'a desnationalisatti cu timpulti, buns -ord in Dalmatia<br />
Si 'n Moravia".<br />
Sa trecemti la o aka serid de adversarT.<br />
LuT Dobrowsky §i luT Schaffarik nemini nu li pote contesta sceptrulti de regi aT limbisticeT<br />
Si archeologieT slavice.<br />
AmbiT sustinil cd termenulti Vlach arts fi insemnandd in fellurite dialecte slavo-germane<br />
pe Celt; dela carT, in consideratiunea §ederiT lorti primitive in Gallia Si 'n Italia de susti,<br />
numele s'ar0 fi latitt apoT inteunt modti abusivti assupra nationalitatilorti romanice posteriore<br />
de acollo.<br />
SlaviT Si GermaniT nu numescti pe FrancesT §i pe ItalianT Vlachl din causa latinitatii, ci<br />
din causa celtismuluT.<br />
Acesta'T pe scurttl teoria luT Dobrowsky Si a lul Schaffarik".<br />
Ea se distruge prin o singurd intrebare.<br />
De ce Ore SlaviT §i GermaniT numaT pe CeltiT ceLlatinisatT T-att numitti 'Mehl?<br />
De ce nicT o data n'ati numitt astt-feliu pe CeltiT ceT nelatinisatT?<br />
Prin urmare, termenulti ..nu se refers la fondulti celtict, ci unicamente la actulti de lati<br />
nisare.<br />
Schaffarik §i Dobrowsky affirms, derti nu probezd.<br />
7) MIKLOSTCH, Lexicon Palteoslovenieum, Vindob., 1866,<br />
in-8, p. 68, dupii, multg, bfittaig, de earl reusesce a adduce<br />
numaT doue essemple in astA materiA, cart si acellea se referli<br />
ambele la elobanil Romani" de peste Duniire.<br />
8) SALVERTE, op. cit., II, 107: Vlach ou vlachi, en albanais<br />
signifie pasteurs; tel est, suivant M.Pouqueville,le nom<br />
national des Valaques nomades; les noms qu' ils recoivent<br />
des Tures et des Grecs ont la meme signification (FOUQUE-<br />
VILLE, Voyage dans la Greee, t. 2, p. 161, 206-11 sq.) M.<br />
Constantin Polychroniadbs, natif du canton de Zagori en Epire,<br />
que j'ai consulte ste ce sujet, nie que vlach ait jamais sign*<br />
pasteur en longue schip ou albanaise."De aceTa-¢T natura<br />
este assertiunea lui FRAAS, ap. ROSLER, Rom. Stud.,<br />
119, eumti-d, grecesce BAcixos insemna. pe Terranu. TerraniT<br />
romdini din (lreeia sunt MoIxes, da; Inse numaT terranil roma/a.<br />
8)KARADZIT',Lexte011 Serbico-Germanieo-Latinum, Vindob.,<br />
1862, in-8, p. 68: Srbi zakona Turskoga u Bosni i n<br />
Hertzeiovini, a tako i oni zakona rimskoga, kako u Bosni i u<br />
Hertzegovini, tako i utzarstvu Austriiskome izvan Dalmatziie<br />
zovu i to kao za porugu Vlasima brat'u svoiu zakona grezkoga."<br />
10) SIRECZEIC, Entstehen ehristlicher Belch° vom J.500<br />
his 1000, Wien, 1866, in-8, p. 22b : Als die Slovenen im ffinften<br />
Jahrhundert die Ostlichen La3nder der thrakischen Halbinsel<br />
eroberten, wurden die Dako-Romanen des rechten Donau<br />
- ufers theils auf das linke gednengt, theils each Westen,<br />
Norden and Sfiden versprengt. Ein theil scheint cordlich<br />
von der Save, in die spitter ale kleine Walachei bezeichnote<br />
(legend Slavoniens, ein anderer gegen das adriatische<br />
Meer hingezogen zu sein, wo eM zwischen Dalmatien, Oroatien<br />
and Bosnian gelegenes Gebiet ehemals Wlachien hiess.<br />
Beiderseits wurden die Dako-Romanen slavisirt. Insbesondere<br />
waren die Morlachen, welehes Wort aus Maurovlach<br />
(schtoarzer Wlache) entstanden ist, urspriinglich solcheDaco-<br />
Romanen; slavisch nennen sie sich noch jetzt Vlach, also mit<br />
jenem Gemeinnamen, der bei den Maven seit jeher fur Romer<br />
oder deren Stammverwandte ilblich war. Audi die nun gam<br />
slavischen Walachen der mahrischen Karpaten durften dim -<br />
lichen Ursprungs sein."<br />
11) SAFARJK, Slowanske starozitnosti, Praha, 1837, in-8,<br />
p. 196-201, 307-8.DOBROWSKY, In MUELLER'S Nestor, Berlin,<br />
1812, in-8, p. 183, si'n Jahrblicher der Litteratur, Wien,<br />
1827, t..,37 p. 13-14, ap. sAnta.m, 199, nota 37.Of. SCHAF-<br />
FARIK, Uber die Abkunft der Slawen, Ofen, 1828, in-8, p.<br />
156-7,
40 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIA LA.<br />
Din contra, eT cada in peccatula de a cita unti anticti annalista germanti, carele dtirama<br />
propria lord assertiune.<br />
Intr'o cronica anglo-sassona din annulti 6 o locuitoriT din Gallia, de-multt latinisatT,<br />
sunt numitT: -qalwalas, adeca .al-Valas sea alti-Romani'.<br />
Cuventulti Walas, una din formele celle maT obicinuite alle termenuluT 'Vlach, semnifica<br />
aci anume pe LatinT".<br />
Cumti der° concords acesta cu doctrina luT Schaffarik §i Dobrowsky?<br />
MaT este ce-va.<br />
RomaniT dela Dundre nu numaT cd nu sunt semi-GallT, ca FrancesiT sets ItalianiT dela<br />
north', derti nicT macarti nu se invecineza cu vre-una din poporatiunile celtice.<br />
Atunci de ce ore SlaviT 1i Germanic IT numescti 'Vlach a, ba Inca. maT cu preferinta, ca §i<br />
canda tocmaT in CarpatT arts fi fosto taxis celtismuluT?<br />
SA analisamli maT departe.<br />
Cronica russl a calugerulul Nestorti din secolulil XI copprinde in sine tote intellesurile<br />
termenuluT 'Vlach.<br />
In doue locurT ea numesce asta-felia pe locuitoriT ceT romanisatT aT GallieT".<br />
In alte doue locurT, confundandti pe SlavT cu DaciT, ea da, numele de "Vlacht cuceritOrelora<br />
legiunT romane alle imiieratuluT TraTana".<br />
In fine, totti ca VlachY apparti intr'insa, in legatura cu RomaniT luT Traianli, RomaniT de<br />
asta-dT, povestindu-se allungarea lord de catra invasiunea maghiara15.<br />
A§a dera in limbagiulti nestorianti, ca §i'n cronica anglo-sassona de mai susti, celle maT<br />
vechi documente in acesta material 'Vlach se applicg. esplicitti la differitele forme alle elementuluT<br />
latinti, nicT decumtl la Celli.<br />
FrancesiT, in carT prototipulti celticti e cella maT pronuntatti, rare-orT §i numal prin es-<br />
ceptiune sunt numiti Vlacht, pe candy RomaniT, in carT celtismulti e ca Si nulln, 1i<br />
ItalianiT,<br />
in carT ella este de totti partiala §i cu multa anteriorti primer apparitiunT a Slavo- germanilorti<br />
pe scena istorieT, sunt v/achisart-aprOpe tota-d'a-una.<br />
MaghiariT, veniti in Europa in secolula IX §i pe carT nemurile limitrOfe IT familiarisarA<br />
cu nomenclatura diverselort popOre continentale, numescti cVlacht, adeca iota §i Vlas, numaT<br />
pe Romani §i pe ItalianY.<br />
PoloniT Si BoemiT de assemenea.<br />
MuscaliT, SerbiT Si BulgariT numaT pe RomanT.<br />
In fata acesteT statistice, ca sa ni fie Tertatti a ne esprime asta-feliu, se spulbera ipotesa<br />
celtica..<br />
MaT este Inca o opiniune, patronata de o stoma de filologl de prima ordine, dent care<br />
totu§1 nu resists la cea anteia attingere a criticeT.<br />
In antica litteratura indiana, orY -cine nu sciea limba samscrita se chiama miedha, cuventa<br />
derivatti din verbulti nilecrh, a vorbi inteunti modti inglimatti", adeca intocmaT idea pe<br />
care o esprimati Ellenil prin pcippapocil.<br />
ET bine, uniT §T-ati inchipuitti ca. 'Vlach arts pute fi o simply, modificatiune din atlectlia, in-<br />
12) MEIDINGER, Die deutschen Volksstlimme, Frankfurt,<br />
1833, in-8, p. 108: Gal-Wealas, Gal-Walas, Gar-Walas,<br />
filr Galli, Galissche 1Valchen, and Gal-Weala-ric, filr Gallia."<br />
13) EsTOR textum russioo-slovenicum, ed. Miklosich,<br />
VindobT367, in-8, p. 2: ,do zemli aglian'sky i do vlasz'szky...<br />
Agliane, Galiczane, Vlachove..."<br />
14) lb., p. 8: Vkichom bo nasz'd'szem na Slovieny na Dunaiskyia..."P.<br />
12: ,Siediachubo tupriersde Slovieni, i Viachew<br />
priiasza zemliu."<br />
15) Ib., p. 12: Ergri prognasza Vlachy i nasliedisza zemliu..."<br />
16) Cellti mat bunil essemplu, Imprumutatti din Mimansil,<br />
vbdTin COLEBROOKE,Essais SUT la philosophie des Hindous,<br />
trad. Pauthier, Paris, 1833, in-8, p. 138, 307. Cf. LASSEN,<br />
Indisohe Alterthumskunde, Bonn, 1843, in-8, t. 1, p. 866.<br />
17) ARISTOpHAN., Ares, vers. 200. -- HERODOT., II, 168. -owe.,<br />
Trist., V, 10, eto.
STUDIULU II, S 2.. 41<br />
semnandt din puntulti de vedere allti Germanilorti pe torf aceT ce nu vorbTati nemtesce".<br />
Acesta ipotesa se ciocnesce cu urmat6rele obiectiunT:<br />
I. Pentru a se puts admitte probabilitatea uneT transitiunl fonetice din atllaha in Vali se<br />
certi nesce forme intermediare, carT tnse nu essista nicT tntr'o limba indo- europea;<br />
2. Verbulti samscritA mleclh s'a conservatti pens asta-clf la Slavi, anume mrczati in intellesu<br />
de a tace, de unde la RomanT mu/comiVceia-ce probe ca nicT substantivulti samscritti<br />
mleclha n'arti fi perdutt sonulu m;<br />
3. Limbele germanice nu ni offers absolutamente nicT unti derivatti din verbulti mlScth,<br />
incatti chTarti de retineati elle substantivulti mlecrha, fie §i sub forma de vlah, toto Inca<br />
n'arti fi sciuth sa-Its intrebuinteze in simtuld cu care, clecimT de secolT inainte, ilia intre-<br />
buintati IndianiT.<br />
4. Nu se pote da nicT unit essemplu de ml samscritA trecendt in vi germanti, incatti nu<br />
se affla in fav6rea etimologieT propuse nicT macarti o semi-proba prin analogic.<br />
5. Din contra, de vreme ce TeutoniT prefAcurg. pe boemulti `Itawa in Moldau19, propensiunea<br />
limber germane se pare a fi de a schimba pe vl in ml, era nu vice-versa.<br />
MaT in sfer§itti, nicT unit argumentit pentru Si maT multe obiectiunT contra, este unti bilantti<br />
destullti de elocinte.<br />
Derti atuncT de unde ore se trage termenulA Vlach?<br />
SA stabilimti maT anteiti, ca unit punctit preliminariti de prima importanta, ca Germanil<br />
cunnoscusera pe RomaniT cel vechT apoT pe Neo- latinl inainte de a deveni acestiTa cunnoscutT<br />
Slavilorti.<br />
CTocnirile Teutonilorti cu Italia erati f6rte desse §i forte crancene, pe candti nicT nu se<br />
plamadise Inca essistinta nominala a Slavilorti.<br />
Prin urmare, termenulti V±/±h in intellesti de Romanus sett Eatinus Slavic l'ati luatti dela<br />
GermanT.<br />
0 data wc)atg, acesta bass, care offers tOta certitudinea uneT assiome istorice, incatti<br />
anti fi absurdti a pretinde contrariulit, trebuT sä recurgemii acumti la limbele teutonice.<br />
In tote dialectele germane radicala val, devenitS val±d sett val+t prin suffisti, insemnal<br />
a stapani set a domni ".<br />
De acollo deriva, fara cea maT mica modificare fonetica a radecineT, diversele forme germane<br />
alle termenulul Vlach.<br />
La ScandinavT, Italianulti ski Francesulti se numesce Val-r Si Italia set Francia Val-land;<br />
in limba germana media : Val-hes ,Si V al-holant, de unde adiectivulti Val -hest, din care s'a<br />
formatti modernulti `Welsch; Si asa mar incollo.<br />
MaT pe scurtti, Roma dominandt lumea, « Romanos rerum dominos.", pe candti alt cunnoscut'o<br />
TeutoniT, acesta trAssur5, caracteristica de stapanire, universalA. s'a resfrantti in<br />
numele germanicti allti tuturord Latinilorti.<br />
Totti asa Persil din anticitate numTad pe ScitT Saka", dela radicala cakes, stapanti, domnti,<br />
forte, ceTa -ce face pe Pictet sä observe : uRien de plus naturel que d'appeler les puissants,<br />
ales forts, des peuples redoutables par leur nombre, leur vaillance et leurs perpetuelles<br />
aagressions n ".<br />
18) KUHN , Zeitsehrift filr vergleiehende Sprachforsehung,<br />
Berlin, 1862, in-8, t. 2, p. 252, 280.MAX MUELLER,<br />
La science du language, Paris, 1867, in-8, p. 103.<br />
19) wRTIUS, Grieehische Etymologle,Leipzig,1869, in-8,<br />
p. 640.<br />
20) GAUGENGIGL,I1t08te Denkmiiler der dentsehen Sprit.<br />
ahe erhalten in 171filas, Passau, 1849, in-8, t. I, p. XLVII.<br />
GABLENTZ U. LOEBE, GliiiiSarlum der gothisehen Sprach°,<br />
Leipzig, 1843, in-4, p. 184.---nurrmAmi, Lexicologus, Berlin,<br />
.-<br />
1818, in-16, t. 1, p. 190. Mal eu semi;, vecll : DIEFENBACH,<br />
Worterbueli der gothisekeLbruche, Frankfurt, 1861, in-8,<br />
t. 1, p. 176-7, unde adduce in comparatiune, Intre eelle-l'alte,<br />
euvOntulii v 416, magnus, exceisus. Pentru radicala<br />
samseritil, EICHOFF, Parallels des langues de l'Europe et<br />
de Pilule, Paris, 1836, in-4, p. 328.<br />
21) VIRG., Aeneid., I, 282.<br />
Pri<br />
HERODOT., VII, 64.<br />
23) Origines indo-europoennes, I, 87.<br />
8
42 .<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORTALA.<br />
PrimindO maT tarclitt dela TeutoiT termentilti Vlach, SlaviT rat applicatt la rondulO lort<br />
card. Roma §i cO.tra fiiT eT ceT maT apropia;T de centrultt EuropeT ItalianT, FrancesT, Romani.<br />
Derti renumele, cresce prin trecere din loco in locti.<br />
La GermanT Vlach desemna numaf regalitatea RomeT; la SlavT, pe longs acesta notiune<br />
de imperiti, s'a maT brodittl acea de colossalitate.<br />
Void, care nu este decdtti o forma a numeluT `Voloch " , insemnezd in limba paleo-slavica<br />
pe gigante 2 5.<br />
La SlavT, pe carT positiunea geografica iT Linea departe de sfera conflictelorti cu Romania,<br />
'Vlach n'a scdclutt nicT o data. la o sernnificatiune triviald sett ingTositeria.<br />
GermaniT, din contra, umilindti §i cucerindti pe la inceputulti evuluT medico maT tote terrele<br />
latine din Occidinte, s'ati veclutO d'o-data stapanT aT Romanilort, adec5. domni actualT peste<br />
fo§tiT domnT aT lumiT ; qi acesta schimbare radicald in natura relatiuniT internationale n'a<br />
pututu a nu produce o modificare analoga in limbs : termenulti Vlach a capetatd in unele<br />
dialecte teutonice o insemnare diametralmente oppusa ceHeT vechT.<br />
alliscus, eallt, gall, desemna la SassonT pe robt §i pe strainti 26.<br />
Inse tott a§a de giost, ba chiarti §i maT glosti pot; descinse in acella-0 timpti la FrancT<br />
ski la LongobarclT cuventulu Romanzts " .<br />
ChTarti la noT in Romania, pe data ce boieriT incepusera a crede c sunt SlavT sett GrecT<br />
din causa cultureT slavice §i grece, vorba a Rumanii» agTunse a se intrebuinta One adiniorT<br />
maT cu soma in intellesti de claca§ti, de sclavt, de plebe.<br />
In cadere, ca §i 'n marire, ambele espressiunT mergeati brake la bratti.<br />
cPachg fiindti sinonimti cu RomanU, a§a dero Muntenia, Prni-Romanescii prin escellinta, a<br />
fostti totti-d'o-data prin escellinta Vlachiei sett alaehid.<br />
E remarcabilti. unti actti papalu din secolulti XIV, in care ne intimpina amendoue aceste<br />
numi legate la unti lots.<br />
La 1345 papa Clemente VI, indemnandd la catolicismti pe domnulti muntenescti Ales-<br />
sandru, tatalo luT Vladislavti Bassarabti §i anti luY Radu-Negru, scriea intre-celle-l'alte :<br />
"In Ungaria, Transilvania, Muntenia §i Sirmia locuescU VaChit-.Romani D.<br />
Testulti latinti sund :<br />
Vlachi Romani, commorantes in partibus Ungariae, Transilvanis, Ultralpinis et Sirmiis.<br />
ApoT maT gTosd in aceia.:W bulb nobilimea MuntenieT sunt numite ero§T<br />
V/achi-Romani.<br />
Latinesce<br />
:<br />
e Aliis tam Nobilibus quam popularibus Vlachis Romanis n "<br />
Aro urma der° cam prima gIumetate a secoluluT XIV pent §i Scaunulti Apostolicti va<br />
24) In cronica russli a luiNestorli, dung, manuscriptele cella<br />
mai vechl, In loch de Woloch se puns Wolot, precumii arreth<br />
scotozER, Nestor, GOttingen, 1806, in-8, t. 2, p. 81, si TATI-<br />
SCZEW, Istoria Rossiiskaia, Moscva, 1768, in-4, t. I, p. 306.<br />
In bulla papal& din 1234, ap. THEINER, Monum. Rung., I,<br />
131, tottl astii-feliu se numescil RomaniT: quidam populi qui<br />
Walathi vocantur... cum eisdem Walathis..." Volot so con -<br />
trage slavonesce In Flat, ca §i Voloch in Vlach: ve0 MELO-<br />
SICH, Lex., 66.<br />
26) czuucow, Abevega rnsskich suievieril, Moseva, 1786,<br />
in-8, p. 69: Woloty, sit straszilisoza byli velikany i znaezili<br />
u Slavian tozse cztou G-rekov giganty."Of. REIFF, Diction.<br />
naire Russo-Francais, Petersburg, 1836, t. I, p. 89: Weld<br />
ou Wolot, giant."<br />
26) DU CANGE, VI, 962: Waliscus, Wealh, sax. mancipium..."Ibid<br />
verbo Wanus: Silvester Giraldus in deseriptione<br />
Cambrite, cap. 7: Saxones lingua sua extranewmquent-<br />
plpTebia :<br />
lOet Wallum vocant." Of. NEUMANN, Die Volker des slid.<br />
lichen Russlands, Leipzig, 1847, in-8, p. 149.<br />
27) GUIZOT, Essais snr Phistoloe ae France, 9-e ed., Paris,<br />
1867, in-8, p. 173: ,,Le Barbara valait d'ordinaire plus<br />
que le Romain, le proprietaire plus que le simple colon, l'homme<br />
libre plus quo l'esclave." D'o parte Germanulii, proprietarulii,<br />
°multi liberil; de cea-l'alth Romanulii, clOcasuld, sclavulii ;<br />
doue scare forte caracteristice. Of. LI UTH PRANDUS, scriitorht<br />
din secolulii X, aped DU CANGE, elossarInm media) Grecitatis,<br />
Luzduni, 1688, in-f.03. 130, verbo Towaros: quos nos,<br />
Longobardi scilicet, Saxones, Franei, Lotharingi, Bajoarii,<br />
Suevi, 9urgundiones, tanto dedignamur, ut inimicos nostros<br />
commoti, nil aliud eontumeliarum, nisi Romane, dieamus, hoc<br />
solo, id est Romanorum nomine, quidquid ignobilitatia, quidquid<br />
timiditatis, quidquid avaritice, quidquid luxurie , quidquid<br />
mendacii, into quidquid vitiorum est, comprehendentes."<br />
1) THEINEN Mon. Hung.) 1, 691.
STUIMPLU /4 f S Ale<br />
fi aflatti degTa prin missionarii self am&tdoue denumirile genetice alle Munteniel; noT inse<br />
banuilnd ca 'n bulla de maT susli oats sa fie maT curandu : a Olachi Womani. ceTa -ce editorult<br />
a pututd citi a Olachi Romani» numal din causa identitatiT maiusculelorti R§17( in paleografia<br />
latina din evulti media.<br />
trra-Romanl'scci Si Vlachia sunt doue forme nominale sub carT ni se presinta ideia StatuluT<br />
Muntenia : o forma indigene, nascuta §i conservata in propriulti grain alld poporuluT,<br />
§i o forma essotica, data noue de earl nemurile invecinate , derd adoptata din parte-ne<br />
de buns -void.<br />
0 comparatiune va face §i maT limurita differinta intre ambele.<br />
Vlachia pentru Romani este ca Bohemia pentru `Cecla sett 7iungaria pentru ataglaarY, la<br />
carT papismulti introdusese officialitatea latinitatiT, intocmaT precumt patriarchismulti furivase<br />
la noT slavitatea cea officials, ert o assemenea bifurcare limbistica nu putea sä nu adduce<br />
naturalmente cu sine desfacerea numiriT nationale ero§T in doue : originals §i tradusa.<br />
Acumti inse, candu nu maT essista nicairT cultulu ex-officio alld unuT dialectti straind in<br />
dauna vorbeT pamentene; acuma, calla catolicismulti nu maT impune nimenul pe (Tater-<br />
noster §i ortodossia pe a otcze-nasz» sat 7ccitsp-tiLv I acuma Cechulti, ori-unde do peste<br />
Bohemia, o retraduce prin "Gzecity; ori-unde da Romanuld peste Vlachia, cats s'o retraduca<br />
prin Prra-Romanescii.<br />
Astd-feliu ad Si facile° parintii nostri in secoluld XVII, candti limba romans incepu a re-<br />
1?indkca cu 'ncetuld drepturile selle.<br />
Diplomele celle slavice alle luT MateTu Bassarabti pOrta tott-d'a-una `Vlachia : a zemlia<br />
uggrovlachiiskaiaD ".<br />
In crisOvele rOmAne alle acelluia-0 principe ne intimpind pretutindenT inlocuirea acestuT<br />
cuventti prin PiTa-Romanesca 3 °.<br />
Pe malluld sudicti allti fluviuluT, acestli epitetti se dedea in evulti media mai cu precadere<br />
territoriuluT intermediart dintre Epiru Si Tessalia aI, unde penli acumti, inchisa ca intr'o<br />
scoTca de mung, palpita vivace Si resistinte insa-§T Anima romanimiT ti ans-danubiane".<br />
Doue Vlachie.<br />
CeTa-ce a fosttt pentru Dacia luT Aurelianti-Vlachia dela Pindtl, pentru Dacia luT Tra-<br />
Tanti a fostti Vlachia dela Severing : unti cremene, din care la momente predestinate<br />
scapera cu putere scinteia romanismulut<br />
Acesta analogic intre celle doue Terre-Romanesd), t<br />
ambele carmace alle mi§carilorti<br />
de rede§teptare nationala pe cate o lature a DanubiuluT, ne conduce pe nesimtite la cercetarea<br />
unel fase nominale forte importante, care se paruse unora a fi fostu introdusa intr'adinsti<br />
pentru a nu se confunda cumtl -va Vlachia carpatina cu omonima sea din Hemtl.<br />
§ B.<br />
UNGRO-VLACHIA.<br />
Incependd din secolulti XIII §i pens pe la anulti 1700, MunteniT nu incetat a adauga pe<br />
und misteriosli Vngro catra numele cells radicals alit Vachid.<br />
21)) VENELIN, 301-324.<br />
30) Sute de documente in Archivulii StatuluT din BucureseT.<br />
Si) xeOvix a Tic Poipovias, in BucHoN,Chronique de la conquete<br />
de Constantinople, 6crite dans les premieres annees<br />
du XIV sled°, Paris, 1825, in-8, p. 76:<br />
.. aii915renc Tic BAaXiac %ca. ;Inc Vic 'Ellticrog,<br />
"TielleTag, Teiv 'Ionovivu3s, xc lov rot AacinOTciraM..."<br />
Despre hotarele acesteT provineie ve41 totii acollo p. 20, 209,<br />
210.<br />
32) FALLMERAYER, Fragments ans dem Orient, Stuttgart,<br />
1845, in-8, t. 2, p. 240: Die Wlachen Thessaliens nennen<br />
siech wie ihre Sprach-und Stammgepossen in den Donau-<br />
Fiirsterthitmern ebenfalls Bomanen, sprechen ein verderbtes<br />
Italienisch unnaben gyres Hawirtsits auf dem .Y.amnt and<br />
den beiden Seitenabhangen des Pindus,in den Quelisclauchten<br />
des Peneios anal seiner Nebenflusse, wo die bizantinische<br />
Geschichte des eUften gTalarhund,erts Ihrer sum erstenmal gedenkt."<br />
Cf. PHILIP.PII)ES, larovico plc TovAcovvicts, dettpitz,<br />
1816, in-8, t. 1, part, 2, p. 30 sqq.
44<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Scaunulti metropolitanti alto TerreT-Rom'aneseT, urmandu uneT archaice datine pe care<br />
neminT n'o maT precepe, persists pene asta-dT a fi archiepiscopatti alld Vngro-vlachict.<br />
Ce insemneza Grp acesta Vngaro-Romanici?<br />
Multi s'atl ispititti a deslega cimilitura.<br />
NeminT Inse nu-T da de capeteTu.<br />
SincaT dice :<br />
1<br />
Valachia se numesce Ungro-vlachia ca sd se osebesca de cea din Tessalian I.<br />
Reposatulti Seulescu maY amplified acesta affirmatiune :<br />
MunteniT sunt numitT Ungro-vlachT spre distingerea Vlachilorti MoglenitT din Macedo-<br />
nia §i Tessalia a 2.<br />
Asa sä fie?<br />
NicT o umbra de probabilitate.<br />
Muntenia nu se temea a fi luata vre-o data drepttl Vlachia dela Pindu, fiindt despartite<br />
una de alta nu numal prin Dunare, dert si prin BalcanT.<br />
Decd, era vorba de o assemenea temere, maT de grab, trebuia sa se sperie BassarabiT<br />
de a da terreT lord unti nume care o espunea mereti a fi considerata ca unti singurti corptl<br />
cu Ungaria.<br />
Departe de a preveni vre-o confusiune in nomenclature, Vngro-vlachia impinsese pen6<br />
si pe cronicariT moldovenT din secolult XV3 a amalgama adessea pe MuntenT cu VngurZ,<br />
ert biografulti luT Negoia Bassarabti, scriendt pe la 15 2o, califica maT pretutindenT Terra-<br />
Romanesed : yannonia'4.<br />
A-sT impune dert unti nume, maT allesti acella de Vngro-vlachici., numaT si numaT din gustulti<br />
de a caracterisa astri-felTu differinta positiunii lord territoriale in rapporttl catra departata<br />
si inoffensiva alogieno-v/achid, art fi fostil pentru MuntenT o metafisica.<br />
Cantemirt dice:<br />
a GreciT 1T-a disci Ungro-vlachT si terrei Ungro - vlachia<br />
ApoT maT giosd :<br />
uGele ea unii din scriitorT, in diplomatele Domnilort Munteni si 'n alte cartT, nesocoutindt<br />
ce cinste copprinde numele Romant, scriti numele de GrecT imprumutatti Ungrouvlacht,<br />
adeca cacT sunt maT aprope de hotarele unguresci, sett cad Radu-voda Negrulti<br />
a despre terra unguresca a venitdp6.<br />
Cantemirti mai adauga, in sfersitt, ed. numele turcescti and MuntenieT, 2(ara-3flak, macart-ca.<br />
se traduce litteralmente aNegrult-Vlacht 1 dert in reahtate nu este dealt o desfigurare<br />
fonetica a cuventuluT Climpo-Actx6c, fiindt-ca :<br />
Altmintrelea art fi trebuittl sä fie alto nemt carele sä se chiame ilk-cYflak, adeca<br />
uVlachti-Albt, si impotriva acelluTa acesta sa se chiame Vlacht-Negru, care nicI a fostti,<br />
unici ester ".<br />
Sorgintea espressiunil 2(ara-3/lak o vomtl desbatte maT la valle, ca si fantastica descallecare<br />
a luT Radu-Negru din .terra unguresca..<br />
Aci ne marginimtl cu remasita assertiuniT: Ungro-vlachia de vrigine grecesca.<br />
Pentru timpulti anteriorti annuluT 14.00 Cantemirt cunnoscea unti singurti Bizantinti,<br />
carele si acella intrebuinteza intr'und singurti loch clicerea Vngro-vlachid, anume imperatulti<br />
Ionti Cantacuzenti pe la 132.52.<br />
Oare din acesta unica mentiune isolate se putea induce grecismulti cuventului?<br />
1) Croniea, II, 316.<br />
2) Odlliitorla, In Buelmulti, 1863, nr. 66, p. 263.<br />
3) Mal susd Studiuld 1, § 3, notele 6, 7.<br />
9 Arehiva 'storied, t. 1, part. 2, p. 144, 160.<br />
6) Cronienlii, II, 82, LXXXIX.<br />
6) Ibid., 83.<br />
7)<br />
8) Testuald ap. RoSLER, Rom. Studien, 296, nota 2.
STUBIULU 11, 1 3 46<br />
Prin innalta'l positiune autorulti grecti, din actele diplomatice dintre Muntenia si Constantinopole,<br />
nu putea a nu sei titlulti pe care silt dedeati DomniT MuntenT in secolulti<br />
XIV de cate orT eT scrieati grecesce : aueivr% na; Otrrrpo(3)axfac, precuma este bung.-6r1 inscriptiunea<br />
ic6neT luT Vladislavti Bassarabti de pe la 1365, conservata in Lavra SantuluT<br />
Atanasiti din Muntele Atone, de unde a desmormentaeo d. A. Odobescu.<br />
In urma luT Cantemirti s'at maT scosu la lumina Protoc6lele PatriarcatuluT Constantinopolitanti<br />
dintre 1315 140 2,<br />
Muntenia este numita acollo pretutindenT: OtirpoPX«xfa.<br />
De ce inse ?<br />
Pentru ca asa se intitula a marele-voevodts. Alessandru, tatala luT Vladislavti Bassarabti,<br />
in correspundinta'T bizantina din 1359: ,0 &mit:sato; Or; Ooif36Ba5 nal caleivrtx iris% OtryypogXaxfae.<br />
Scaunulti patriarcalti trebuTa negresitti sa-T respuncla totti astti-feliu, cacT de pe aTurT nu<br />
putea afla cumtl sä-lti chiame inteuna modtl officialli : ,,D,Tevicrucce, 01.DIST6TOCTS, tbapOUkaTS, !Air<br />
f3o1136aa xa1 Zebu( 7cdo% Urtypoi3Actxfac, &v diyfy nveop.au rip:ukase, woOetvdurce uli Tijc p.e.rptOrtyros xilp<br />
gavSpe4 9.<br />
Georgia Codinti, scriendti degTa in secolulti XV, ni presinta la rondula sell clicerea<br />
Vngro-vlachia"; derti ella o cunnoscuse anume din archivulti Patriarcatulul Constantinopolitanti,<br />
precumtl o demonstra espressiunea luata de acollo : parrponoXivic p4pou5 OirtypoPXax(acii.<br />
Affarg. de Cantacuzents, de Protocole si de Codinti, acesttl cuventa nu se gasesce nicairT<br />
'in ceT-l'altT scriitorT bizantinT.<br />
Pe la 1400 vulgultl din Ellada numTa Terra-Romanesca curatti numaI : BXax(a12, intocmaT<br />
precumtl IT 1icea pe la 1300, cu unti secolti inainte, Bizantinultl Niceforti Gregora ".<br />
Toth asa scrieati GreciT ceT stabilitT in Muntenia, din carT uniT reusTati a se urca la celle<br />
maT inalte demnitag alle StatuluT".<br />
Vngro-vlachia era reservata actelorti domnescT si metropolitane.<br />
Din analisa lul Cantemirti, incaT si Seulescu, noT amts dobanditti pene aci doue convictiunT<br />
r. Numele Vngro-vlachia nu s'a impusti MuntenieT ca unti simplu miclu-loch de a o deosebi<br />
de atogleno-vlachii ;<br />
2. Acesttl name ni appare ca o propria creatiune a Muntenilorti, nu ca unt imprumutti.<br />
Derti care 'T este intellesula ?<br />
Ghicitu-l'a cine-va?<br />
Pray", Gebhardi16 §i Engel" vecla in Vngro-vlachia o proba despre antica suzerandate a<br />
cor6nef SantuluT Stefanti assupra Terrel Romanesci.<br />
Nemict, in adevrts, nu se pare a fi maT probabiltl la prima vedere.<br />
D,Riisler etta cumti resuma §i completeza. teoria predecessorilorti seT:<br />
.Cumti-ca voevodatulu muntenti fusese dintru 'nteit numaT o provincia a regatuluT ungarti,<br />
radicandu-se apol abia la trepta de domnia vassals, doveda este insu§i numele<br />
terreT, Ungro-vlachia, usitatti in propriele diplome alle voevoclilorti munteni 0".<br />
9) Acta Patriarchates Constantinopolitani, ed. Mildosieh<br />
et Muller, Vindob., 1860, t. 1, p. 383, 386, ete.T6te actele<br />
relative la Rominia Runt traduse de reposatulil SCAR-<br />
LATU nosErn to diarulfi Eeelesia, Bucuresel, 1866, in-4.<br />
10) De ofReils ecelesies et mate Constantinopolitame, ed.<br />
Gretser, Paris, 1625, in-f., p. 129.<br />
11) Ibid., 130. Arta Patriarchates, 535.<br />
12) MAZARI, Dialogi mortuorum, in Biblioteca National&<br />
din Paris, MS. gree. nr. 2991, lettre A de l'ancien fonds, p.<br />
473 verso : TO cleteav Mao" 1603v ea Maxims" etc.<br />
18) Ap. STRITTER, II, 205.<br />
14) MONTFA.UCON, Palreographia Grseea,Paris, 1708, 111-8,<br />
p. 80: tot') ireq.urecirov avovvog smog liocivvav 101.7 Pao-<br />
.11.1.61v 'AV-<br />
Mara. .."<br />
vooroaov xal Zovercivov toti chez', r Datula acestel<br />
inseriptiunT este de pe la 1450. Of. CHALCOCONDYLAS,<br />
lib. IX, p. 608.<br />
15) Dined., 121, 139.<br />
16) Glesah. d. Pal., 283, nota f.<br />
17) Geseh. d. Pal., 148.Gesch. d. Bulg., 440, nota u.<br />
18) Rom. Studien, 309: bass die walachische Wojwodschaft<br />
zuerst als Provinz der ungarischen Krone Geltung gewann,<br />
dass die Herrscher sich nur in der Anlehnung an Ungarn<br />
erhoben, zeigt die Bezeichnung Ungroviaehia als Bezeieh -<br />
nung des Landes, gebr mat in den eigenen Urkunden der<br />
walachischen Wojwoden.6<br />
:
46<br />
'STOMA TERRITORIALA.<br />
Pray, Gebhardi si Engel nu demonstrati nemicti.<br />
ET deduceati purr si simplu printr'unti glocti de cuvinte, cuma-ca. Vngro-vlachia, de Ord<br />
ce copprinde in sine numele Vngariet §i numele Vlachier, trebul sa fi semnificanda domingtiunea<br />
Vngariet in Vlachia.<br />
D. Rosier face unti passti inainte.<br />
constata usulti acestuT nume in crisovele domnescT din Muntenia_<br />
Inse tocmaT acesta impregTurare, atat de ponderosa, este ceia-ce dobOra. la pamenta<br />
intrega sistemA.<br />
Si etta cuma.<br />
Se pOte dice intr'una modti absoluta ca nu essista nicT o diploma, muntena princiara sea<br />
metropolitans, scrisa slavonesce sea chlarti grecesce, in care Terra-Romanesca sa nu fie<br />
numita Vngro-vlachid.<br />
Collectiunea lul Venelin ni procura vr'o cinci-deci de documente de acesta natura dintre<br />
annil 136o 170019.<br />
Vngro-vlachia figureza in tote fora esceptiune".<br />
Pe catti isle de universal. e Vngro-vlachia in diplomatica slavo-greca a TerreT-Rom5.-<br />
nescT, totti pe atata de neauclita este ea in celle-l'alte acte muntene, scrise in limba latina<br />
si carT sunt destulla de numerOse, maT allesti in secolulti XIV.<br />
BassarabiT art 1-1 pututa O. se intituleze : Vayvoda Vngro-vlachiac sett Vngro-valachiac set<br />
Wungaro-llachiae, totti asa de lesne precuma se intitulati eT totT pene la Vladti Dracula :<br />
Varoda Transalpinus sea alachiac Transalpinac.<br />
De ce Ore n'ati facueo ?<br />
Tote referintele diplomatice intre Ungaria si Muntenia se redegeat latinesce.<br />
Avemti la mans maT multe diplome internationale in acesta limbs, maT cu sema dela<br />
Vladislavti Bassarabt " 0 dela Mircea cello Mare".<br />
Deca termenulti Vngro-vlachia denota catu-sT de putina rapportulti de vassalitate allti<br />
oc MuntenieT catra regatulti ungarti, apol necessarmente arts fi trebuita ca BassarabiT mai in<br />
specia in correspundinla lord cu regil maghTarT sa se serve de acesta espressiune.<br />
ET bine, eT nufaseatLasa.<br />
Corona cea suzerana. a Santului Stefano caci noT recunnoscemt cd era in adeOrti suzeranaarti<br />
fi cerut'o cu orT-ce preta ca o solemn, datoria omagiala.<br />
,<br />
EIIo<br />
Niel o pretensiune de felTult acesta nu transpire, de nicairi.<br />
Regil maghTari, tocmaT pene pe la 170o, se para a fi ignorata cu totulti insa-sT essis-<br />
tinta vorbeT Vngro-vlachia!<br />
Este comicti macara de a presuppune ca BassarabiT s'ara fi laudata niereti catra<br />
Slavi si catra GrecT cu positiunea lora de domnia subalterns, ca si candt era ce-va demna<br />
de invidia, pe canda numaT in fata stapanuluT eT luat d'o-data unti aert1 de egalitate, ascundenda<br />
cu staruinta ceia-ce manifesta suppunerea.<br />
Este si mai comicti de a-sT imagina pe unti suzerana carele nu cunnOsce numele omagiala<br />
alla vassaluluT!<br />
Dem Vngro-vlachia avea intellesulti pe care i-lo attribuescil Pray, Gebhardi, Engel si<br />
d. Rosier, consecintele faptulul s'ara fi intervertitti vrenda-nevrenda in urmatorula chipti :<br />
1 -0. BassarabiT arts fi murmuratt acesta cuventa, asa dicenda cu d'a -sila, numaT in relatiunile<br />
lora directe sea indirecte cu Ungaria, adeca in diplome latine;<br />
19) Of. Arohiva Istorlog, passim.Pentru eelle in limba p. XVIII, formele : anoclascia,lizeocktvict §i J2zoplaxico, earl<br />
greed, MONTFAUCON, Palteographia, 441 sqq. nu se afflit absolutamente Mei intro fontItn4 istorielt.<br />
21) Mai suet studiuld I, § 1, nota 3, § 4,nota 1 etc.<br />
20) Nu seinik, de undo va fi luatti 4.1..tuRoaqu, Tentamen, 22) MAY, Dissertn 144.
STUDIULU I, R s.<br />
2-0. BassarabiT l'arn fi inldturatn fd.rd. reserve, ca o espressiune putind mdgulitOre pentru<br />
susceptibilitatea nationals, din tote relatiunile lore directe sett indirecte cu Romanii,<br />
cu SlaviT si cu GreciT, adeca din diplome nelatine ;<br />
3-o. Curtea regesca a UngarieT n'arn fi lipsitd nicT o data de a numi Muntenia Vngrovlachid<br />
§i numaT Vngro-vlachid<br />
Aceste effecte, necessitate de logicd., sunt diametralmente oppuse realitatiT.<br />
Fotino, Venelin si d. Laurianti s'an apropiatt de veritate maT multd ca orT-cine<br />
Fotino dice:<br />
«Muntenia se numesce Vngro-vlachid din causa locuitorilorn seT, venitT ad din Transilvaniae".<br />
Inteunn altt passagTu elltt traduce Vngro-vlachia din titlulti luT Radu-Negru prin «Terra-<br />
Romd.nesca din Ungaria n, maT adaugandli apoT in nota cd prin a Ungarid» se intellege<br />
Transsilvania".<br />
Venelin vorbesce ce-va maT pe largo :<br />
«BassarabiT s'at dish DomnT aT toter Vngro-vlachie, adeca aT Transsilvanier, anume de<br />
«dna apucara possessiunT in interiorulti acestel Jerre, buns -Ord asa numitele ducaturT de<br />
,«Almasti si de Fagarasti; fiindn inse cd Ardeluln avea voevodT aT seT propriT, de aceTa<br />
anicT titlulti in cestiune nu era in realitate decant o controversg".<br />
D. Laurianti, in fine, commenteza Vngro-vlachia prin: a Ungaria de peste Temesn, pe<br />
a care o desparte fluviult Muresti in Temesiand si Crisiand»".<br />
CeTa-ce 't<br />
communti luT Fotino, Venelin si d-luT Laurianti se p6te resume in urmatoruln<br />
aforismn :<br />
aVngro-vlachia indica stdpanirea Muntenilorti peste o parte 6re-care din pamentuln po-<br />
«liticn anti UngarieT n .<br />
Asa este, precumtt ne vomit incerca a o demonstra cu cate-va riindurT maT la valle.<br />
Asa este, dern fie-care din ceT treT autorT 10 intuneca fundamentala ideid prin Ole o<br />
partiald retacire.<br />
'otino,crede cd Radu-Negru arts fi addusti dicerea Vngro-vlachia din Transsilvania, pe<br />
candy in faptti fratele acestuT principe, Vladislavn Bassarabt, si tatalti amendurorn, Alessandru,<br />
precumti si metropolitiT lorti, fard a maT vorbi de epoce anteri6re, o purtaserd cu<br />
multd maT 'nainte in titulatura princiard si archierescd.<br />
Acesta 'T gresella luT Fotino.<br />
Venelin n'a sciutt cd ducatulti AmlasuluT nu se afila in Ardeln, ci in Temesiana, maT<br />
inchipuindu-0 pe d'assupra cd intrega Transilvania s'arn fi numitti Vngro-vlachid, ceia-ce<br />
nu'sT gasesce gTustificarea nicT intr'o fontand istoricad<br />
Acesta 'T gresella luT Venelin.<br />
D. Laurianti stramuta dominatiunea Bassarabilorti peste Temesd, pene unde nu se intinsese<br />
nicI o data territoriuld MuntenieT, cello putint in secoliT XIII si XIV.<br />
Acesta gresella d-luT Laurianli, carele inse, cata s'o mdrturimn, s'a corresti maT in<br />
urmd., adoptanda o aka interpretare maT adecuata cu adeverulti decatu chTarn a lul Fotino<br />
si Venelin".<br />
23) 1, 292: TOte xc4 Maxim dvotccia 0.1 00yyp filazitx oind vaniia; posemu titlo : i gospodin vsei eemli Ugroviachitiskoti,<br />
Tay 6x Teavaclflavices sic twit/iv getoexlacivrorx xatoixow. bylo tolko pritiazatelno."<br />
24) II, 6: iire/soiv IrcialsTotriccivavrt,cigots, x 'rig Otlyycc- 26) Tentamen, XVIII: 00yreofilaziax,Pannodaciat Trans-<br />
Qicts.,. 00yaellxv ivvoei r, v Tqavaelpavicty."<br />
Tibiscana Bungaria, partem Hungarite Rogni effictens, di-<br />
25) Op. cit., 28: K slovam Voevoda Basaraba prisovokupvisa per Marisium fluvium in Temisianam et Chrysianam.w<br />
leno : i gospodin vseizemli Ugroviachitiskoi, to est Transilvanii, 27) Magaz. 1st., III, 268: Mitropolitif TransilvanieT se chi-<br />
tiechpor, kak vladieltzy Basaraba priobrieli vladieniia vnutri rotonlatt de MitropolitiT Ferrel-RomitnescY, earl se eocotiaii<br />
toi strany, kakovy byli tak nazyvaemyia Gertzngstva Al- dreptil Essurchi al< Episeopilorii din ferrele suppose coronet<br />
maszskoe i Fagaraszskoe. Transilvania imiela tozse svoich Ungariel, gti de acefa se nwmfaii gi Mitropolifi as Ungro -via-<br />
Voevod, mersda koimi i Basarabskimi proischodili sorevnochiel." 47<br />
altult.
4g<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Scuturandt pe cate-g trel de cda-ce 'Y de prisosti Si completandu-Y prin ceYa-ce li lipsesce,<br />
noT amt venitt la urmatOrea conclusiune :<br />
Terra-Romdnesca devine Vngro-vlachiei anume de candt cu_annessarea FagarapluY.<br />
Cu aite cuvinte :<br />
In termenult Vngro-vlachici, descompusti in ambele selle elemente constitutive, Muntenia<br />
correspunde cu Vlachia, era portiunea oltend a TranssilvanieT cu Vngaria.<br />
In cronicele §i'n documentele romane Transilvania mai cu soma se numesce aprope tottd'a-una<br />
: Prrii-Vngurgsca.".<br />
aDomnt alit Ungro-vlachid D insemna: Dominus Wunqariae et V alachiae.<br />
Era ce-va ca a roy d'Angleterre et de rancen in diplomele regilort normanc)T din secolult<br />
XIV.<br />
Pe termult DataubiuluT ca §i pe aY TamiseY, de dinc6ce domnia Vngaria, de dincollo regalitatea<br />
ranciet, at fosto de'nteTu formula unel realitati essagerate, apol in curse de secolY<br />
o pretensiune traditionald.<br />
Este evidinte ca grandiOsa titulaturd ungro- vlacha nu putea surride cor6nei SantuluT<br />
Stefano.<br />
TocmaT de aceTa, evitandt certa, in t6te diplomele latine, accessibile Ungurilort, Bas -<br />
sarabiT preferiat a da terreY nesuperadosult nume de Muntenia : Zransalpina, pe candt in<br />
relatiunile lorti cu celle-l'alte StatarY limitrofe, cu SlaviT Si cu GreciY, precumt §i'n affacerile<br />
curatti interi6re, eY se falTati a fi DomnT aT Vngro-vlachia.<br />
RegiT maghiarT, la rondulti lort, abia una singura data at pronuntatt Vngro-vlachici, §'apoT<br />
cu o reserva fOrte semneficativa, anume tntr'o diploma slavica a imperatului Sigismundt<br />
din 142o, harazita monastiriY Tismena §i 'n care se adauga immediate : uadecd. a Bassarabilort<br />
D ", pentru a areta astt-fehu ca nu territoriult Ungariel se intellege prin Vngro.<br />
Tronult muntent din evult media recunnoscea suprematia tronuluY maghTarti, platindu -T<br />
chiarti una tribute; dert natura acellel vassalitatY, precumt ne vomt convinge maT departe,<br />
era alto -feliu decumt §Y-o inchipuesct Pray, Gebhardi, Engel §i d. Rosier.<br />
Este interessantt ca §i domniT MoldoveY incepusera inteunt timpti a-§Y forma una titlu<br />
analog-it cu Vngro-vlachia.<br />
In correspundinta luY Alessandru cent Bunt cu patriarcatult constantinopolitant, Moldova<br />
se chiamd Russo-viach4, PoucraoiDaxla. 3°<br />
Din evult media §i pone la impartirea Poloniel, cuventult Russia se applica specialmente<br />
catra actuala Galitid, palatinates Russiae set Ruskie wojewodztwo, din care facea parte Pocutia,<br />
o mica provincia la marginea nordica a Moldovel ".<br />
Pe la 1388, ca deposits spre assicurarea unuY imprumutt, Polonia cedase Moldovenilort<br />
acea Pocutia, adeca o porliune din .corpult Russia".<br />
Ecce de unde se ivesce d'o data Russo-vlachia.<br />
DomniT moldovent, possedendt until fragmentt din Galicia, incepura a se fali, cello putint<br />
in relatiunile fort cu GreciT, de a fi domini Russiae et Vlachiae, dupa cumt domniT muntenT,<br />
possedendt maT de-multt Si inteunt mode maT durabilt unit fragments din Transilvania,<br />
se !nail catra Greci §i catra SlavT de a fi domini Vngriae et Vlachiae.<br />
28) Oronica MontOnA, Nagazinii Ibtoricii, IV, 231: Flinn<br />
In Terra-ungureseet unit voevodO, cc Pat chamath Radulii<br />
Negru-voevodu etc." Ibid., p. 280: Batord Sigmonti,<br />
craTulii ungurescu..."Diploma din 1570 In vENELIN, 183: nu<br />
Ugeska zemle... ot blob& Kozsokaria ot Sibina..."Condica<br />
Vieroplul, ap. TOCILESCU, Dila SooletAtil somanismule,<br />
t. 1, Bucur., 1870, p. 163.etc.<br />
29) VENELIN, 40: v ugroviachiiskoi zemli, sem est Basarabska."<br />
39) Acta Patriarch. Constantinop., ed. Miklosieh, If,<br />
passim.<br />
99 STAROWOLSKI, Descriptio Polonite, In 'SIZZLER, r, 451.<br />
82) Akty Zapadnoi Rossii, I, 22.
STUDIULU L 5 &<br />
NicT ceT anteT inse nu-sT dedeati titlult cu Russia candt vorbTat cu PoloniT, nicT ceT -l' altT<br />
nu se laudat cu Vngria candy aveat a face cu Maghiaril.<br />
TOM differinta consists in aceTa ca Russo-vlachia perise in fasa, pe canna Vngro-vlachia s'a<br />
perpetuatt maT penis 'n rlillele nostre; del-ti in fonda ambele casurT sunt absolutamente de<br />
aceia-sT nature.<br />
Se va pretinde 6re ca Moldova se chiama Russo-vlachiii din causa vassalitatiT selle catra<br />
Po Ionia?<br />
Dera atuncT s'arti fi clisu<br />
: olono-vlachid.<br />
Nu mar insistaint assupra unuT puncta atatt de limpede.<br />
Sa abordamt unti altt nume tipicti allt Terrel- Romanesci.<br />
§ 8.<br />
TRANSALPINA.<br />
Nemicti nu pote fi maT naturalti, dealt a desemna o parte de loch dupe impressiunea<br />
cea maT elementary a aspectuluT sett : della set valle.<br />
Originea unuT poporti este cate o data obscure, in orT-ce cast cere o prealabila cercetare<br />
; principele set dinastia, dupe carT s'artt puts numi unti Statti, treat si se uTta; terremula<br />
remane singurti neclintitti in miclt-loculti tuturorti vicissitudinilorti, isbindu-ne dela<br />
cea de 'nt6la ciocnire si nedesmintindu-se nicT o data.<br />
Arti fi otiost din parte-ne a gramadi acs denumirT locale, datorite positiunii muntose sea<br />
vallene a territoriulul, deli nu e greti a offeri unti lunge registru, incependt cu strabuna<br />
Roma, in fata cariTa, dela prima 'T apparitiune pe scena istorieT, locuTati deg,ia done antice<br />
triburl italice : 7lernici set MunteniT si Oequi set ValleniT 1.<br />
Sa ne mArginimti in sfera Daciel.<br />
Gotult ortl_nnsle..Q-.zugravTa to secolult VI : cununti de mung2<br />
Din tote provinciele DacieT, Terra-Romanesca sT-a cAstigata maT in specie numele de<br />
Xunteniti , pe care inse Part fi pututti revindeca cu acella-sT drepto Moldova Ardelult ,<br />
Crisiana, Temesiana si chiarti Romania de peste Dunare.<br />
Originea acesteT numirT este eminamente din evulti mediti.<br />
In desertt s'ati incercatti uniT a inventa pe socotela anticitatiT o Dacia Muntena, Dacia<br />
Zlpestris, care in realitate nu se gasesce nicairi in inscriptiunT set in autorl classici 3.<br />
CuceritoriT Romani privTatl actuala Terra-Romanesca tottl-d'a-una din directiunea DunariT,<br />
unde muntiT gi6ca unti rollo secundarti.<br />
NumaT in vecult de multi -loct acesta portiune a DacieT tncepe a fi maT bine cunnoscuta<br />
despre nordtl, appusti si resaritt, de unde o attacati mereti Germanil, SlaviT, UnguriT si<br />
differite horde orientale, intimpinandt tog in calle, maT multt set maT putint, stancosa<br />
barricade a Carpatilort.<br />
A merge spre Oltu, era pentru densii a trece pests mung, ultra Alpesn7 dupe cumtl se<br />
rostra diplomatica latina a Maghiarilort de prin secolulti<br />
Pe de alts parte insisT Romanii, silitT necontenitt in fata navallei a cauta refugiti in nebiruita<br />
cetate alpine, s'at deprinsti, printr'o procedure firesca a spirituluT umanti, a identifica<br />
conceptiunea de patriei cu ideia de munte, intocmaT precumu orasenula sea satenult simboliseza<br />
terra prin case, prin camint, prin vetra.<br />
1) SERYIUS In AENEID., VII, vers. 684 sq. FESTUS, verbo:<br />
Herniei.<br />
2) ED. GLOSS, Stuttgart, 1866, in-16, V, p. 26: Dacia est<br />
ad corona speciem arduis alpsbus emwnita."<br />
ACKNER, Die Colonieu der Romer in Dade% Wien,<br />
3) 0<br />
1857, in-4, p. 8-10.GEBHARDI, ENGEL, eta.<br />
4) Diploma regeluT Ladislavii din 1285 ap. FEAR, V, 3, 274:<br />
aliquam partem de regno nostro,707 alpes eiistentem ",<br />
vorbindii despre resbellulu Ungurilorli ea voevoliI munteni<br />
Litenti Brubatii.Cf. KATONA, VI, 911.<br />
7<br />
99
00<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
In acesta modti s'a nascutt de sine'§I numele de Xuntenig, convenindu d'o potriva strainilorti<br />
§i pamentenilort, cacT fie-care illa putea intellege din propriult sett punto de vedere.<br />
UniT at crelntti ca numaT Moldovenil art fi botezato astd-feliu Terra-Romanesca.<br />
Este o erthre capitals.<br />
Vomti enumera maT antau tote casurile din secolulti XIV, in carT cuventult Zransalpina,<br />
ca numele atunteniet, figural in actele Bassarabilorti celle scrise in limba latina :<br />
I-o. Monetele dela Vladislavti Bassarabti dintre 1360 -1372, intitulandu-se : aVoivoda<br />
Zransalpinus D 5;<br />
2. 0 diploma dela acellalT principe din 1368 6;<br />
3. 0 alta din 13697;<br />
4, Idem din 13728;<br />
5. Ambassada in Polonia la 1,389 din partea, luT Mircea cent Mare, a woiewodae Transalpini<br />
D 9;<br />
6. Toth aoa din 139o";<br />
7. Idem din 139111;<br />
8. Tractatult intre acella-§T principe i imperatult Sigismundti din 139512.<br />
Dintre actele straine in limba latina totti din secolult XIV nu mentionamt nicT unulti,<br />
fiindti-ca maT tote sunt unanime a traduce atuntenia prin Zransalpina sett cate o data VItralpina",<br />
affara numaT d6ra de doue bulle papale din 1370, una catra Vladislavt Bassarabti<br />
§i cea-l'alta catra veduva luT Alessandru Bassarabti, in carT amendoue, printr'o esceptiune<br />
remarcabila, occurge numele Vlachia". .<br />
SA ne maT intrebamti 6re, decd Zransalpina, adeca terra-de-peste-muntt,<br />
este set nu totd<br />
una cu atuntenia?<br />
Essista unti modti indirectt de a respunde la acesta cestiune.<br />
Unt cast absolutamente identictl, o copia w qicendt fotografica, ni se presinta peste<br />
CarpatT.<br />
Cuventulti Wrcletii, ckevenitti nume romAnescti alit TranssilvanieT, derive din numele ungurescti<br />
'8rdelys", formandu-se in graiultl poporuluT intocmaT dupa aceTa-§T procedure eufonica,<br />
prin care grecescult% andany s'a prefacutti in argatg sett latinesculti ericius in aricru.<br />
'.8rdelp provine la rondult set din radicala maghiara erd5, care insemneza codru".<br />
Prin urmare, Arddlult este 'Codrenici.<br />
Latinesce : Silvana.<br />
De ce dem s'a maT adaust la inceputt unti Zrans, combinandu-se astt-felit terra de peste<br />
'Art in locti de terra codrilorg?<br />
Pentru Ca latinitatea, fiindti in evulti media limba officials a EuropeT intregT, cauta inteadinsti<br />
a se pleca dupa conveninta generalitatiT pop6relort, era nu a unuT singurti.<br />
6) In pretiosa eollectitme a d -Iul DEM. A. STURDZA.<br />
MaT susti Studiuld I, § 10, nota 6.<br />
7) Ibid., § 4, nota 1.<br />
8) lb., § 10, nota 12.<br />
9) Ib., § 2, note 3.<br />
10) Ib., nota 6.<br />
11) DOGIEL, I, 699.<br />
12) PRAY, D1SSert., 144.<br />
13) THEINER, Mon. Hung., I, 691.<br />
14) Magaz. Ist., III, 130-136. RAYNALDUS, Anna les ec-<br />
clesiastic' post Baroninm, RomEe,6461-77,<br />
in-f., t. 16, nr.<br />
6: Ladizlao Waythe exandri Wayda3 in<br />
Vlathia Yidll£6.2<br />
15) Tura': Erdel-ban , ¢i Serbil: Erdal, conservii pens<br />
asta-41 acestA formA primitivA. Vedl LEUNCLAVIUS, Ammo<br />
sultanornm Othmanidarnm, Francof., 1696, in-f., p. 191,<br />
Si RARADZ1T, Lexicon, 163. Cf. DU CANGE, Glossarium<br />
mediae griecitatis, Lugduni, 1688, in-f., p. 114, cuvintele<br />
clgyalgov etc.<br />
16) AmatoriT de curiositlitTpotfieiti in Lexicon Valachico-<br />
Latino-Hungarico-Hermanicum, Buds, 1826, in-8, p. 29,<br />
sublima etimologid, a ArdeluluT ,,a civitate Ardisu vel Argisu,<br />
vel forte a Lat. Ar dello, id ist homo inguietus." qi totucT autorn<br />
selead ungureseelNu mai putind escentric& este opi-niunea<br />
unuT Sassu, carele eunnosee ci wells limba maghTarii,<br />
der& IT convenTa maT bine din originalitate a se pre-dmbla In<br />
lumen eelticl. VedT mOcxEscii, Die celtische Abstammung<br />
der Walachen, Hermannstadt, 1867,in-8,p. 34: Das Wort<br />
Ardeal ist then so gut and celtisch als das Wort Ardennen oder<br />
Artgal, oder Artalbinum, Ardee, Ardea, Ardada-Hog, Ardaban,<br />
Ardagan, Artaxerxes, etc."
STUDIULU 1,1 4. 51<br />
Germanti, Slavtt, Ungurti, Latino, nimenT nu putea intra in Ardelt Para a da peste codri,<br />
cad bIanratt cu prisosti hotarele de grurt in put.<br />
Pentru totT era terra -de peste.-codri.<br />
De ad Frans-silvania.<br />
Pentru indigenT inse acesta trans set peste constitula o forma absurd ", cad patria lord nu<br />
se affla peste codri, ci erati chrart codriZ.<br />
Cu tote astea, de ate on scrieat latinesce, eT erati constrin0 a intrebuinra vrendt-ne-<br />
vrendo essoticult nume de (raps-silvania , fiindt-ca aka-fella s'artl fi espusti a da loch<br />
confusiunil.<br />
Devenise unti termenti tecnictl.<br />
.7/rdall set &dgly, adeca $ilvania seta 'Codrenid, Para nicT o ideia de trans, remaneat pentru<br />
usulti Iocalt.<br />
In fondti inse, fie Zrans-silvania, fie gIrda, este totti una, offerindu-ni noliunea essentiala<br />
de codru.<br />
Numile Muntenia Si rans-alpina trecti din punttl in puntti prin acera-§T desfla§urare analitica.<br />
Bassarabil admisera in actele lord latine Zrans-alpina In loco de Olpina numal spre a inlatura<br />
ori-ce ecuivocitate in relatiunile lora cu strainir, panda la den§iT a-casa acesttl<br />
termenti anormalt se inlocura tott-d'a-una prin forma'T cea corrects : Terra-atuntengsca.<br />
Este o crudata coincidinta ca, precumt Vlachia dela Dunare se numla Zrans-alpina, totti<br />
asttl -feliu Vlachia din Hemu se clicea Za-goriall , adeca peste-muntt, o traducere slavica litterala<br />
a cuventulur latint : za(trans)-gorp(alpes).<br />
In rapporttl cu positiunea geografi,ca a Serbiel §i a Bulgarier_a_c_ea terra se afla peste mung,<br />
anume Balcanr, intocmal precumt banatult SeverinuluT se afla peste mung, anume CarpatT,<br />
in rapporttl cu positiunea geografica a Ungarier §i a Poloniel.<br />
§ 4.<br />
ifiutA-mturrEstscl.<br />
0 data demonstrandu-se ca nu flume Moldovenir, ci aprOpe tote -telle-ralte popOre, §i<br />
maT cu sema chrart indigenil cliceat Terrer-Romanesci aluntenid, cats sa urmarimt dupa<br />
putinta in celle maT vechl fontane forma romanesca a acestuT cuventti, cela -ce este cu<br />
atatt maT a-nevoid cu cat noT nu possedemti pene acumti nemictt -destullt de substantialti<br />
in limba nostra nationala de prin secoliT XIII, XIV §i XV.<br />
Italianulti Bonfinio, nascutt la 1427 §i reposatti la 1502, traittl mai OM yin* sea in<br />
Ungaria, amict §i istoriografti alit regeluT Matelu Corvint, repeta de treT on inteunti<br />
singurt passaglu ea pamentult Bassarabilort se chrama atuntenid : u Montana 01.<br />
Tractatulti commercialt din 1407 intre Moldova -§1 Polonia, de§i numesce pretutindenT<br />
Terra-Romanesca 3assarabiei, precamti vomtl vede maT la valle, totu§r marfurilort de<br />
acollo, §i anume cereT, IT da calificarea de muntenesct : a muntiansky n 2.<br />
17) LEAzz, Researches in Greece, London, 1814, in-4, p.<br />
103, 217, 372, 407. FALLMERAYER, 236. THEINER, MOHR.<br />
menta Slam= Meridionalium, Rone, 1863, in-f., t. I, p.<br />
17, an. 1202.Goomos, ap.s.rturrsu, II, 673.Peste DunAre<br />
mail in evulii-medifi malmulte regiuni curatii slavice, numite<br />
de assemenea Zagoria, procumil arretb. SA.FARIK, Staroz.,<br />
619, nota 73. In unele casurl singurulil modh de a distinge cu<br />
sicurantii, pe cos, romAnescA, este de a confrunta cote mat<br />
multe passage sett mat multi autort assupra unulasi acelluTasT<br />
omit sell evenimentii.<br />
1) Rerum Ungariearum libri XLV, Viennm, 1744, in-f.<br />
p. 21: rad Tibiscum usque spatiatur, quod Montane Dock<br />
caput est, quam Ripensem plerique dixerunt, et mac Mon-<br />
tanam Valachiam appellant. Altera vero Valachia, oui Moldavim<br />
nomen est, inter Istrum at Tyram, ab Hierasso montont<br />
Valachim termino ad Euxinum usque Pontum extenditur."<br />
2) Akty Zapadnoi Rossil, I, 32.Archir a Istorla, I, 1,<br />
130: A Muntiansloyi vosk i Braszevskyi slobodno im est."<br />
Despre esportatiunea cereT muntenesot ettli, co vice peste patru<br />
secoll PEYSSONEL, Le commerce de la /der-Noire, Paris,<br />
1787,in-8, t.2,p.185: ,,La cire est le plus considerable article<br />
du commerce de sortie de Walaquie; elle est de tries -belle<br />
qua* at la quantite en est immense." EocO o marf4, assupra<br />
cArila vicissitudinile veourilorli n'sti<br />
avutli nicT o influintA
62<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
Ambele aceste isvere, atatt Bonfinio, precumt §i tractatult moldo-polonti, unulti scriendt<br />
pe la 145o §i cella-Faith scristi pe la 1400, trebul socotite in casulti de fata ca facendt<br />
parte din secolulti XIV, cad inregistreza unti lucru degla generalmente cunnoscutti<br />
pe atunci dela Lembergti pene la Buda, adeca. ce-va inradecinata cu multa maT de 'nainte.<br />
Peste unti secolti §i maT bine, pe la 152o, numele de atuntenid era atatt de respanditt<br />
in Terra- Romanesca, incatt biografulti luT Negoia Bassarabti ilia intrebuinteza de vr'o<br />
clece orT, buns -6th :<br />
1. aNifont, Patriarculti TarigraduluT, care a stralucita in multe patime §iispite In Ta-<br />
o<br />
rigradti §i in err a-atuntenesca* ;<br />
2. a De acesta Inca marturisise sfantula Nifonti maT 'nainte, ca §i de Z grr a-atuntenscti<br />
* ;<br />
3. ul7isese maT 'nainte de Radula-voda §i de Z err a-atuntenhaiD ;<br />
4. dAltiT se rasipira. prin Vita Z erra-atuntenescdp ;<br />
5. (I Mai vertost in Z 7.a-aluntengscci marl §i minunate monastirT a faCUtti D ;<br />
6. a Mutarea aceT sfinte icene din Tarigrada in Prra-atuntengsav ;<br />
7. aTop egumenii din Z grra-atuntenesca D ;<br />
8. «Tete mona.stirile err er-Xuntenesd a etc.<br />
Nu ne pogorima in timpiT maT dincoce.<br />
Ni agTunge a fi probatti ca in secolulti XIV, deca. nu §i maT incollo, numele deeNuntenid<br />
era totti atatt de communti pe malurile OltuluT ca §i acella de Z grra'-Romanescci, caclenda<br />
treptatti in desuetudine cu multi maT tarclia, abia dupd 17oo 4.<br />
§ 5.<br />
KAVAS-ALPOLD.<br />
r atuntenia, tradusa latinesce in stilt diplomatica prin Zransalpina, servi totti in secolulti<br />
XIV vecinilorti nostri UngurT pentru a impune TerreT-RomanescY o denominatiune care<br />
s'a pastratt pene asta-cli in graTulti maghiarti, anume (was-. c?llfold, adeca 6Muntenia-degTosa<br />
D, de§i acesta termenti circuleza la den§ii, ca §i la noT, in concurrinta cu Vah-orszetg ,<br />
adeca a Romania D 1.<br />
Litteratura ungara One pe la 1500, maT cu semi, cea istorica, a fostti eminamente latina,<br />
incatt nT-art fi a-nevoia a verifica in ea essistmta unel vorbe curatti maghiare; dert acesta<br />
nu ne impedeca de a pute dovedi prin probe iiidirecte forte ponderose vechimea cuventului<br />
Wavas-Olfild.<br />
*i<br />
eta cuma.<br />
1. Tete monumentele litterare alle Ung-arieT din secolulti XVI, cAndt se ivesce acollo<br />
o mi§care intellectuals intr'una intellest nationalt,numesca in unanimitate astti-felTu Terra-<br />
Romanesca., ceTa-ce areta ca insa§T espressiunea este cu multt maT betrana.<br />
2. a Muntenia-de-gtosd0 (Havas-Z/fOld) pOte sa implice ca. Moldova, cea -Yalta provincia<br />
romans dela Dunare, era considerate in acella-0 timpti de catra UngurT ca Muntenia-de-s-usiin<br />
(Havas-e/sAbld), dupe cumti o §i desemneza superioritatea'T orografica;<br />
8) Archiva Istorleil, 1, 2, 133 -150.<br />
4) RADU POPESCU In Istorla TorrelRomAnesei, ed. Ioanidti,<br />
Bucur., 1859, in-8, t.2,pend lap. 344, este plinil la tofu<br />
passulti de Munteni @i<br />
Terra-Muntenescii.<br />
1) Unit memoriti din secolulii XVII, in RUMY, Magyar mule.<br />
kezetes irasok, Pesten, 1816, in-8, t. 2, p. 18-19 : Ezen<br />
Doctor Ferentz volt Batori Sigmondal, midOn Havasalfadebe<br />
went haddal, es ott amaz hires Tyrannus Mihaly Vajdaval,<br />
ki egyeb mint igen vitoz Fejedelem volt, mind ket Oldie Orsaigokue<br />
birto etc." Bassarabil, etindh sorieati unguresce,<br />
admitted' numele Navas-Alfold, bunk orh intermit aetii<br />
dela Constantinii-voda, Serbanii in KEMIINY, Notitia Arehivi<br />
Capituli Albensis, Cibinii, 1836, in-8, t. 1,p. 18: My Constandyn<br />
Vayda, Isten Kegyelmessegebol Havas Alfoldenek<br />
UM, etc." Cf. cronica luT IANOS HORS in KEMENY es KOVACS,<br />
Erdelyorszlig, torteuete-'1,tara, Kolozsvartt, 1837, in-8, t.<br />
I, p. 179 etc. TRAUSCHENFELS, Deutsche Fundgruhen zur<br />
Gesohichte Siebenblirgens, Kronstadt, 1860, in-8, passim.<br />
Cf. HELTAI, Bistorias Luck, Kolozsvart, 1577, in-4, pass.,<br />
etc.
STUD1ULU 1, II 6. 63<br />
fiindti inse ca o assemenea numire, pe care noT n'o afflamo nicairT in vre-una din sorgintile<br />
secoluluT XVI, se pare a fi perita chTarti din limba cea villa. a poporulul maghiarti inainte<br />
de 150o, este dera probabila ca ea trebuTa sa-ST ii facuta tralulti intr'o ep6ca anteriora<br />
pe la 1400 sea mai incollo.<br />
3. Cara 145o ideTa Xuntenia-de-posg era degia trecuta dela UngurT la PolonT, carT ati<br />
applicat'o in simtula proprieT lord positiunT geografice, adeca pe Moldova ati numit'o Moldova-de-sust,<br />
era pe Muntenia Xoldovei-de-groste : susulg §i grosulg fiinda aci invederata de<br />
proveninta maghiard', cu acea numal deosebire ca Ungaria, ca mai apropiata de MuntenT,<br />
IT lua pe den§iT de norms pentru ambele elemente alle antiteseT, pe candtl Polonia<br />
preferla pe MoldovenT, fiindti limitrofa. cu acestiTe.<br />
4. In secolula XIV Terra-Romanesca nici ca putea a nu fi avutu in limba maghiara vreunti<br />
nume propriti, fiindti-ca de pe timpulti imperatuluT Sigismundti (1387-1437) UnguriT<br />
se apucara degia a boteza in felTulti lorti pent §i localitatile celle menunte din Muntenia,<br />
metamorfosandti buns -óra. Campu-lungult in WosszumezO, dupe. ortografia archaica. Wozzpvmezw,<br />
dela hoszsza lung-ti §i mezo campti5.<br />
Asa dero perpetuitatea cuventuluT Wavas-0711Ald in litteratura nationals maghiara; probabila<br />
disparitiune limbistica a correlativuluT sea Navas-elsipld inainte de 1500; imprumutarea<br />
acesteT numirT de card Poloni de pe la 1450, §i obiceTult unguresca de a traduce<br />
nomenclatura romans de pe la 138o; tote acestea concurgti la WI ion a demonstra cd<br />
fiiT luT Arpadti numTati Terra- Romanesca in graTulti lord Muntenia-de-gTosti D in secolulti<br />
XIV, decd, nu §i maT de'nainte.<br />
§ 6.<br />
AIIILTANY.<br />
Limba polona inlocuesce generalmente mtmile terrelorti prin nominativulti immultitti<br />
alit numilorti popOrelorti : asta-feliu ea dice Jtaliana in loci de cYtalia (Wlochy), -qermana<br />
in locti de ermania (Niemcy), 730emiz in loco de 3oemia (Czechy), VnguriZ in loch de Vngaria<br />
(Wegry), Romanic in locti de Romania (Wolochy) etc.<br />
Totti a§a Xu/tany, numirea polona a TerreT- RomanescT, nu e decata nominativulti immultittl<br />
alla cuventului atu/tan, carele la rondula set, luatti chTarti dela RomanT, este purti<br />
§i simplu alla nostru: alunteng, schimbandu-se n in 1 dupe o procedure ordinaria in fonetica<br />
tuturorti limbelorti indo-europee, precumti alter latinti s'a formatti din samscrituld<br />
antaras, alma italiana din latinesca anima, child anglesescti din germanulti kind etc.'.<br />
La inceputulti secoluluT XVI numele alultany era de-multti vulgarisatt in Polonia2.<br />
Originea 'T trebuTa sa fi fosta pe atuncT forte vechia, de 6ra-ce i se perduse traditiunea<br />
2) Desorierea polona, contimporeng a espeditiuniT ottomane<br />
din 1462 contra lul Vladil-voda Tepe§ti, in Zbi6r pisarz6w<br />
polskich, ed. (italenzowski, seetiunea 2, t. 5, Warszawa,<br />
1828, in-16, p. 182-193: 0 uojeuodzije woloskim Drakule<br />
ktorij zdzijerzal &dna zijemije moldawska..."<br />
3) SecuiT qi Unguri1 din Transilvania numescil Terra-RomAneseit<br />
in limb& vorbitit numal Alfdld, aded, Provincid -deommittendii<br />
Haws soil Muntenici, cela-ce ne face a<br />
crede (34 PoloniT vorft fi hied' dicerea anume dela Maghiaril<br />
din Ardelii, cu earl se si invecin6z6,.<br />
4) of,MIECHOWSKI Chronica Polonorum, Craeovice,1521,<br />
in-f., p. --cruntnrc:<br />
5) KEMP-NY, in KURZ, Nagaz. fiir Geschiehte Siebenbllrgens,<br />
Kronstadt, 1846, in-8, t. 2, p. 100. FE,ii R, X, 6, 876,<br />
878. NAGY, PAUR, RATH EIS NTGHELY, Hazai OkmdnytCr,<br />
Gyorott, 1866, in-8, t. 3, p. 353, actfi din 1428: in Hozzywmezw<br />
dictarum parcium nostrarum Transalpinarum." 'Unit<br />
actil din 1395, ap. ENGEL, Gescli. d. Wal., 160, etc.<br />
I) HAVE Lexiologie indo-europeenuo,Paris, 1849, in-<br />
8, P. 1<br />
2)zRomrajle origin° et rebus gestis Polonorum, Rastlea3,<br />
1568, roi,,<br />
p. 213: Muitani a nostris, a ceteris vero<br />
Transalpinenses vocentur."IDEM, Polonia sive de situ regni<br />
Polonioi, 1576, reprodusil in MIZLER Historlarum Po-<br />
Ionian collectio magna, Varsavite-761,111-f., p.118: Trans<br />
alpinensis et Moldavicus, quorum hie a nostratibus peeuliariter<br />
Valaehia3 Palatinus dieitur, ille vero Multanicus."<br />
-,
gq<br />
<strong>ISTORIA</strong> tERRrrcnuALA.<br />
pene intr'atata, Matti celebrult enciclopedistti poltma Sarnicki nu se sfiea a d deduce: 4 a<br />
multitudine gentiuml$3.<br />
Prima cunnoscinta maT officials a Polonilorti cu Muntenia, de care'T despartTa territoriulti<br />
MoldoveT, avusese locti sub Mircea cella Mare'.<br />
Asta-felTu atu/tanp cats sa se fi formatti pe la finea secoluluT XIV.<br />
Transalpina, avas-,711.fald, 711tultan?, arreta ca apr6pe Europa intrega cunnoscea pe atuncT<br />
'Terra-Romanesca maT allesti sub numele topicti de Muntenia.<br />
Engel ni spune, ca SerbiT o numTati ilacho-zaplaninska, derti pastreza cea maT adanca<br />
tacere assupra fontanel* din care va fi scosti acesta informatiune.<br />
CeTa-ce 'r si Mai originals decatti tote, este ca, falindu-se a fi consultatti cronicele ma-<br />
nuscripte serbe, ella traduce 73lacho-kaplaninska prin «Romania Valldna s, pe canda planing<br />
insemneza serbesce ce-va diametralmente oppusti: nu valle, ci munte5.<br />
Engel confundase 1icerea slavica planing cu locutiunea latina : planum6.<br />
Apol pentru ca err6rea sa pars si maT cludata, ellti maT adauga ca Terra-Romanesca<br />
s'a c;lisa Via/ena anume spre distingerea de cea atuntenci din Tessalia3.<br />
SincaT si Seulescu cautaa la Pinda contrastulti Vngro-vlachid, Engel pe alit atuntenid!<br />
In fapta Blacho- zaplaninska este o traducere din littera in litters a espressiuniT: Valachia<br />
Transalpina.<br />
Fiindti rose ca acesta din urma occurge pentru anteia data in diplome d'abia in secolult<br />
XV', era maT inainte noT vedema numaT ransalpina lard alachia9 urmeza ca. 13lacho-zapla-<br />
ninska este unti termenti moderns, cello multa de pe la i5oo'°, incatti nu ne pote preoccupa<br />
in casulti de fats.<br />
§ 7.<br />
VRANC EA.<br />
Amt aglunsti acumtl la ultima si cea maT necunnoscuta numire munMnii a TerreT-Romanesei:<br />
Vrarieea.<br />
,<br />
Asta-dT asa se chTama tOta regiunea muntosa a districtuluT Putna, formanda matt colta<br />
de clocnire intre Moldova, Muntenia si Transilvania, peste totti vr'o optic -clecT de sate si<br />
catune.<br />
Traditiunea inse n'a uTtatti inca timpulii, canda acesta plassa era cu multa mai mare.<br />
uVrancea din vechime, dice d. Ionti Ionescu, se intindea din apa MilcovuluT pene<br />
a d'assupra Odobescifora, s1 apol linia MagureT pe drumula VranceT prin satele Graristea,<br />
Tifescl, Satulti -noti, Crucea-de-suss, Movilila, Marginea Paunescilora si a Ruginescilorti<br />
pene'n Trotusti, copprindenda mai tots plassa ZabrautuluT, si din plassa Garlele dela Oa<br />
dobesci pe Milcova in susti pene la hotarula terrei, si satele din Racaciuni dela RuginescT<br />
in suss pe Trotusti pene'n Casino, copprindenda si Casinulti. Poporatiunea din maT tote<br />
aaceste sate pastreza si pene asta-di datinele, obiceTurile si portulti Vrancenilorti a 1.<br />
Prerogativ le autonome alle Muntenilorti VranciT, accordate lora drepta mangliare de<br />
catra Stefanti cells are in urma cuceriril, incommodanda lacomia administrative a Dom-<br />
8) Ad calcem DLUGOSSI, Lipsite, 1711, in-f, t. 2, p. 919 :<br />
Puto autem lifultanos a multitudine gentium, quteeo eonfluaerant<br />
temporibus Romanorum, at varietate eonfusioneque<br />
linguarum sic appellari."<br />
4) mai suit Studiulfi I, § 2, notele 2-6.<br />
6)<br />
KARAnzre, Lex., 606: Planina, der Bergwald, saltus,<br />
mons silvosus."<br />
6) AeOstii, observatiune a fieut'o degia ROSLER, Rom. Stud.,<br />
304: Planina aber ist sl. Gebirge and unabhangig vom lat.<br />
adj. pianos".<br />
7) Geed.. d. Wail., 148 Die Serwier nannten die Wala-<br />
ehey Zemlia Blachozaplaninskaia, d.i. die ebene Walathey,<br />
im Gegensatz der gebirgigten am Hdmus."<br />
8) RENO, Hileovia, II, 283.<br />
9) Mai susii Studiuld I, § 2, notele 3, 6, etc.<br />
10) Se Intrebuintizii In diplomatied, maT eu deosebire In seeolil<br />
XVI si XVII Vedl smarty, Notitia Arehivi, passim.<br />
data.In<br />
In seeoluld XIV nieT o seeoludi XV forte rarti.<br />
1) Agricultura romand din gindetulri Plana, Bueur.,<br />
1869, fn-8, p. 19.Of. CODRESCU, Vrancea , in SUTZU, Notite<br />
statistioe assupra Moldova, LW, 1862, fn-8, p. 108,
STUDIULU II. tl 64<br />
nilort posteriori, impinserg pe ace§tia, pe called uneT impilOrt indirecte, a tom mic§ora<br />
treptatti territoriula §i gTurisdictiunea turbulentel republice.<br />
In timpulti lut Cantemirti, pe la 1700, Vrancea era degTa mice.<br />
In secolulti XVI inse, pe la 1518, curenda dupa mortea mareluT Stefano, ea trebuTa sä<br />
fi fostti relativamente f6rte mare, de 60.-ce One Si catoliciT aveati acollo unti deosebita<br />
decanata : a ecanatus Varanczensis e3.<br />
In secolulti XV intreguTa crescetti alla Carpatilora, incepencla maT gTosti de Bravvii<br />
spre resarita in linia Foc§anilora §i apol cotindti in susti catra Bacaa §i mat 'nainte, se chiama<br />
"Prance.<br />
Bizantinulti Calcocondila illti numesce Hpacm*, qicendti ca ulungulti munte, numita de<br />
catra locuitorT Xrasoviin, desparte Moldova de Muntenia 4.<br />
MaT la valle ellti arreta ca. Mircea cello Mare, mergenda la lupta, depunea spre sicuranta<br />
neveste §i copiT in, a muntele Prasovti 51 carele facea parte, prin urmare, din territoriulti.<br />
MuptenieT.<br />
Intr'unti alto loch, d acella-§T nume oraplut Braovti e.<br />
Forma 14246; este foneticesce intermediary intre Trapvil, unguresce Brass6, si intre<br />
Vrancea, in care ultima sillaba. fiindti inesprimabila in limba grecl, Calcocondila pronunta<br />
cuventula : Bpavao065, 11gavcroP6c, ileaao0c5c.<br />
Scienda ca Vrancea se intinde pene la "Brapvd, acesta apropiare topografica flu autorisa<br />
cu atata. §i maT multa a confunda ambele numT.<br />
Cuma-ca prin muntele Yrasovii Calcocondila intellege in doue passage anume regiunea<br />
munt6sa a VranceT, de§i lungita in comparatiune cu actualitatea, acesta results cu unti prisosti<br />
de evidinta din contestulti scriitorului bizantina, pe care in acesta puncta Van ghicittl<br />
forte bine Cantemirt §i Sincat e.<br />
Dela Brasova der° Si pene maT susa de Bacaa tOta ramura carpatina era Vrance.<br />
Pentru a gassi etimologia vorbel, vomit observa maT anteid ca sonulti n nu este aci ad- I<br />
ditionala ca in maT multe alte clicerY romane de origine slavica §i chtara latint, bung.-611<br />
pbruncl (poruka), oglinda (ogledalo), munca (muka), os5.ndO (osuda), r'enda (red), densu<br />
(desso) , merunta (minutus) 7 pecingine (petigo) , petrengella (petroselinum) , etc., cad<br />
atunc; dupa legea analogieT fonetice, nu l'ara precede unti a deschisa : Vrance, ci ama aye<br />
Vrunce sett Vrance.<br />
VQ111i1 maT adauga ca departe de Putna, tocmaY in cuTbula anticului banatts alit) Se-1<br />
verinuluT , se affla pene acumtl in plassa BlahniteT o padure numita ae aswnene-a-<br />
Vrance9 .<br />
OrT-unde dert amts voi noT a cauta originea acestuT cuventa, ellii trebuT sO. derive din-<br />
2) Besehreibung der Moldau, Leipzig, 1771, in-8, p. 280.<br />
3) BENKO, KIICOV., I, 228, act6 din 6 martill 1518 : nMibehael<br />
Dei et Apostolieae Sedis gratia Episoopus Ecelesiae<br />
Milcoviensis Cathedralis Regal Moldaviensis, venerabilibus<br />
,,et egregii s Archi-Presbyteris, Decanis, net non Plebanis, sub<br />
CanntatZus et Archi-Presbyteriatims ac Decmnaaus Milcoviensi,<br />
Moldvabanensi, Barczensi, Cibiniensi, Varanceensi<br />
etc."Cf. ibid. II, 42 : Varcvn,czensis Decanatus, positum<br />
suumhabuit in extremk, Mold wiam versus, Valachim Transalpine<br />
fvnibus. Sonal5 additioualii a In Varancssensis, in<br />
loch de Vranceensis , este eufonic6, ca gi Valachus din Maus,<br />
Ungaria din Ungria etc.<br />
4) L. II, p. 77: germ gni noAti crsixov, ITecwolidc xaAolhhevoy<br />
5) lb.t<br />
p. 79: 9vcic Jl yvvcaxaq xai groi-cfas 4 TO ofog TO<br />
Ilectocppov xassectioaso negorogoiparoc.<br />
9 Lib. VII, p. 338: (1401 sot; //ecsaopoi 4 td !dpiiatov<br />
etc."<br />
7) Cron., 1, 126: Pre aceste doue terra le despartil mania<br />
ce se Miami's Vransovii adecci a Vrancii".In editiunea luT<br />
Caleocondila, pe care o ayes, la mind Cantemirii, era scrisd<br />
na /7emoolgOs, ci Beavadflos, deci nu cumil-va traduo6torul0<br />
s1-a permisii aci o lieent6 ortograficil, cela -ce noT nu garantiimil.Apoorifula<br />
publicat6 sub titluld de Fragmentfi bite<br />
riot din 1495, NO, 1856, in-8, p. 8 etc., are naivitatea de<br />
a copia dupii Cantemiril forma Vransovia.<br />
8) Cron., I, 870: "Muntek Bela Focimni s'a numitli Prasomiu.<br />
9) FRUNDESCU, Dietionarfi topografict statistieli alit<br />
Itomliniel, Bucur., 1872, in-8,p. 681. -- IONU IONZSCU, Me.<br />
Wing, p. 878.<br />
:
S6 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
tr'o radicals v±r±n, care sä fie egalmente applicabila la notiunea de delg §i la acea de<br />
padure.<br />
In limba samscritd. tema var, a accoperi, produce pe varana, munte, pe Tiara, gramada,<br />
pe varana, zidt Si arbore ".<br />
In dialectulti tracia alto Dacilorti clicerea vrana, indicata prin numele Vrancit, sä nu fi<br />
fostti 6re correlativd. samscritulul varana?<br />
Pentru a verifica acesta ipotesd, ni vine in agTutorg o consideratiune forte ponderosa.<br />
Commune le poporelorg primitive aseclandu-se generalmente pe locurT radicate set in<br />
midt-locult<br />
codrilorti, se intempld. adessea cl urbea Si muntele sett padurea ports in limbele<br />
celle vechi nesce denominatiunT omogehe.<br />
A§a la Germani urbea este burg, muntele berg; la SlavT urbeagorod, muntele Si padureagora.<br />
Strabone §i Stefano Bizantinult ni spunti cd tracicesce urbea se slicea vria 11, r<br />
Ecce-aeru unti termenti istoricesce sicurg, prin care se verified essistinta la DacT a clicerii<br />
vrana in intellesg de munte §i de padure, referindu-se la vria tntocmaT ca berg cdtra<br />
burg ski gora cdtra gorod Si restabilindu-se sub privinta former prin numele Vrancit §i prin<br />
samscritulti varana.<br />
NoT scimti inse cd dominatiunea Dacilorb, concentratd. peste Oltg §i 'n partea occidentab.<br />
a TransilvanieT, nu se intindea pene la hotarele MoldoveT.<br />
Urmezo der° cd lirancea din Mehedintg pOte fi singura dacicd. propriti disa, pe cOndg<br />
acea din Putna se datoresce degia posteri6reT respandiri a elementuluT romanescd din 01t<br />
nia spre resaritti.<br />
D'o cam data sä revenimg la secolulg XIV.<br />
Degia Calcocondila ni al-eta ca muntiT Vrancil appartineat Muntenilorg in slillele loT<br />
Mircea.<br />
Cronicele moldovene constata inteund modd Si mar positivd, cä Stefano cello Mare pe<br />
la 1475 a deslipitg cent anteiu Vrancea din corpulg MuntenieT, annessand'o cdtra Moldova<br />
de 'mpreuna cu intregulti gludetd anti PutneT".<br />
Faptulti este peremptoriti.<br />
Astg-feliu pene pe la gIumetatea secoluluT XV Moldovenil vedeag pe locuitoriT din in-<br />
teriorulg Terrel- Romanescl prin perspectiva VranceT, incatg era totti ce p6te fi maT naturalg<br />
de a li fi Oise<br />
Vrcinceni, cad ori-cine pleca din Moldova ca sä merga in Muntenia se<br />
ducea vrendg-nevrendti : la Vrancea.<br />
Unica retacitd suvenire a acesteT poetice numirT, dupd patru secoll de desvetti, agTunse<br />
One la noT intr'una din celle maT antice §i celle maT frum6se ballade poporane alle MoldoveT,<br />
numita Xte6rii.<br />
Ca fondti, dupd cumg a demonstrat'o cu. multi, eruditiune d. Odobeseu", ea se urca in<br />
anticitatea cea mar fabul6sa; ca forma inse, cello putinti in privinta nomenclatureT, nu pOte<br />
fi compusd decdtg numaT §i numaT intre 1350 -1450, adeca degia dupa descAllecarea Moldove<br />
de card. Bogdang-voda §i inainte de cucerirea Vrancel de card. Stefano cello Mare.<br />
135o §i 1450 sunt aci duoT termini delimitativl indispensabilT, cart restringti datulti cornpositiuniT<br />
formale inteung cercg rigurosg, cad pene la 135o nu essista Inca Xoldoveni, era<br />
dupd 145o MunteniT nu maT sunt stapanT al Vrancit.<br />
Acosta ballads se incepe .a.§a :<br />
10) PICTET7OrIgInes, I, 123, 194; II, 194.<br />
11) STRABO, VII, cap. 6, § 1: try's di milews RQ 1 ac xaloviavncovvxsart.Steph.<br />
Byz., v. frfeavfigia.<br />
12) Mal susii studiuli I, § 3, nota 9.<br />
isAtevIsta Romani, Bucur., 1860, in-4, t. 1, p. 43 sqq.<br />
ALESSANDRI, Neste populare, Bucur., 1866, in-8, p. 1.
STUDIULI3 II, i 6<br />
,,Pe-unfi picYorti de plain,<br />
Pe-o gurit de raTu,<br />
Jed vino fn calle,<br />
,,Se coboril la valle,<br />
Trei turme de mid<br />
Ca fret eTobitnei:<br />
Until! Moldovena,<br />
IInu'l ling urenfi<br />
Si unu'T VrcIncentl;<br />
Ell cellii Ungurentl<br />
Si cu cellil Vrcincenti<br />
ISIAH se vorbir6,<br />
Si se sfiStuirit:<br />
Pe l'appusil de s6re<br />
Ca sit mi'lii omOre<br />
Pe cellil Moldovenii,<br />
Cii,-1 mal ortomanil etc."<br />
Romanil din celle trey provincie alle DacieT lul TraTanti sunt gruppaff aci la unti locti.<br />
Xoldovenutii n'are nevoid. de commentaria.<br />
Vnguring, duper cumt se dice la noT pene aster -di, este Romanula din Ardelti.<br />
Pentru Muntent remane dera epitetula de Vreinanit.<br />
§ S.<br />
VLACHIA -MAR!.<br />
Cana o singurd nationalitate formeza doue sea maT multe unitati politice separate, sett<br />
canda unti singurti Statti omogenti se sub-divide in doue sett maT multe provincie distinse,<br />
vedemti adessea pe una din acelle unitatT sea provincie assumenda epitetulti de atare,<br />
Vomti da essemple dintre vecinT.<br />
Elle ni vora servi a intellege ratiunea fenomenuluT.<br />
Ungaria-Mare, atagna Wungaria a Maghiarilorti, se affla tocmaT in Uralill allaturi cu o<br />
alta terra, cunnoscuta in evulti- mediti sub numele de Bulgaria-Mare, Xagna Bulgarian.<br />
Ca intindere territorials, ambele aceste regiuni nu intreceaa pe omonimele lord dela<br />
Dunare.<br />
ET bine, elle totusi se numlati mare, fiindti-ca de acollo venisera BulgariT in Mesia si UnguriT<br />
in Pannonia.<br />
Tom cu acella-ST dreptti se dicea Croatia-Mare, atagna--Chrovatia, §i Serbia-Mare, atagna-Serbia,<br />
unti antica territoria la nordti de Carpati, de unde, duper marturia scriitorilortl<br />
bizantinT din secolula X, navallisera pentru prima ors Serbo-croatiT assupra PeninsuleT<br />
Balcanice3.<br />
Ungaria-Flare, Bulgaria-atare, Croatia -Aare si Serbia -stare ni probeza, cs marimea<br />
semnifica aci nu vre-una rapporta geometric, ci anume ideia de patria primordiala a uneT<br />
nationalitati.<br />
Dintre provinciele polone, una se chiama pene asta-cg Polonia-Mare, Wielko-Tolska, §i<br />
alta Polonia-Mica, ata/o-Yo/ska.<br />
In imperiult russu gassimu de assemenea: Russia-Mare, Veliko-Russia, §i Russia-Mica,<br />
atalo-Russia.<br />
--<br />
1) RIC.ARDUS, De Facto Fluorite magma, dintre 1220<br />
1240, in ENDLICHER,Nonumenta Arpadiana, Sangalli,1849,<br />
In -8, p. 248-54.<br />
2) Ibidh, p. 249 si 252, uncle Bulgaria Danubian se nutnesee<br />
Bulgaria Asani, er6 cea asiatiea, : Magna Bulgaria.<br />
Cf. RoSLER, Rem. Stud., 157. ENGEL, Gesch. d. Buig., etc.<br />
8) Ap. SAFARI/Sy Slow. Sturm., 638. Constantinil Por-<br />
__<br />
) firogenetil dice in aeellasi intelles6: 4 14tycilli Xvieflarla sift..<br />
ciamel XQuiparia, adecit Croatia-mare si Croatia-albei, fiindti,<br />
cii, slavonesee albulS este bel, Ord marele eel, ineat6 Greculii,<br />
nepossedonda sonul6 b, le confunda pe ambele. Lectiunea cea<br />
correctit este Vel-Hrovatia qi Vel- Serbia, desi instisT albefa<br />
se pote lua figuramente In Slavi in simta de mdrime, tnelitti<br />
IMusealiT numescil pe Imperat6: Bielys -tzar, adecii, tzarulti<br />
i albil, eara-ce Insemnez5,: marele.<br />
8<br />
5'?
to 1STOR1A TERRITOItIALA.<br />
.Po lonia-Aare s'a numitti astti-felTu, fiinda-ca acollo se wclase Lech, wail yolonitord,<br />
fundanda cetatea Gnezno, capitals terrerD4.<br />
Pe aceTa-§T bass o parte a RussieY s'a ciisti Mare, copprinclenda in sine insa-§T Anima<br />
Moscovie.<br />
Cu Ungaria-Mare, Bulgaria - :Mare, Croatia -Mare, Serbia -Mare, Polonia -Mare §i Russia<br />
-Mare in mans, sa ne maT intrebama ore ce insemneza Vlachia-Mare ?<br />
Dupa cumaLech, tatag.Toloniloril, descallecase in Polonia -Mare, totti a§a TraTanti, tatail<br />
Romani lora, IT pusese picTorulti in Muntenia: Vlachia-Mare.<br />
Dupa cumti Bulgaria -Mare, Ungaria-Mare, Croatia -Marc Si Serbia -Mare au fosta sorgintile<br />
de unde se reversara departe bulgarismula, ungurismula, croatismulti §i serbismulti,<br />
totti a§a Muntenia, Vlachia-alare, a fostti isvorula romanismuluT pentru Teme§iana, Ardelti,<br />
Moldova, ba pent §i pentru romanimea trans-danubiana.<br />
Precumu a fostti Gnezno in Polonia -Mare sett Novgorodulti Si Moscva in Russia -Mare,<br />
totti a§a a fosta Severinulti in Muntenia sea Vlachia-at are.<br />
MaT pe scurta , mdrimea in numele TerreT-Romanesci caracterisa prioritatea acesteT<br />
portiuni a Daciel assupra cellorti- l'alte surorT de dincOce §i de dincollo de Dunare, confirmanda<br />
Inca o data in asta privinta ceTa-ce noY amts spusti degla maT susti §i voma maT<br />
desvolta in cursulti acestel scrierT: Muntenia este simburele viteT latine din Oriinte.<br />
In casulti de fata inse notiunea de paternitate co-Inc-Ida cu acea de volumu.<br />
Pene'n secolulti XV, agiungenda d'o parte la Marea-Negra, de alta infunandu-se in<br />
Transilvania, unde posseda Fagara§ulti, Ro§inarult §i chTarti Hategula, apoT stapanindti<br />
Alma§ula in Teme§iana §i cate-una petecti din Bulgaria, Terra-Romanesca era de fapta<br />
§i de dreptti maT mare decatti orT-care alta provincia de acella-§Y sange.<br />
UnguriT, Turcil §i Stefanti cello Mare de pe la 1400 incoce au mic§orat'o pene intr'atata<br />
ca strainii, ametiti prin schimbarea mappografica, ail inceputu din candu in canda<br />
a accorda MoldoveT numele de Vlachiii-Mare, producenda asta-felTu in nomenclature<br />
o confusiune, pe care n'ati fostti in stare s'o descurce istoricil nostri moderns 6.<br />
\ NicI o fonana din secolulti XIV §i chTara XV nu numesce pe Moldova : `Mathis -Mare.<br />
Dintre tote terrele romane de pe mallult nordica alltt DunariT, acesta nume appartinea<br />
numaT §i numaT MuntenieT, pe calla sora'T trans-milcoviana se chTama din contra :<br />
chiti-Oktica.<br />
Windeck, biografulti contimpurenti anti imperatuluT Sigismundti, MuntenieT IT dice Vlachil-Mare:<br />
'Crosse-Vlachie, era Moldovel Vlachia-Mica: Wleine-Vlachie'<br />
De assemenea Bavaresula Schiltberger, carele cercetase ella-insu§T terrele dunarene<br />
pe la 139o9.<br />
Belgianulti Guillebert de Lannoy, petrecetorti pe la 1420 la curtea domnuluT moldovenesca<br />
Alessandru cello Bunt, traduce Moldova prin allackie-la-petite 9.<br />
4) sisvittowstu, to MIZLER, t. 1, p. 45: Porro Polonia birartita<br />
sst, major et minor. Maior ideo dicitur, quad in ea Lechus,<br />
auctor Polonorum, inprimis consederit, ibidemque Gneznam<br />
civitatem, regni sedem, fundaverit."CuvAntulii Gnaw<br />
sea Gniasdo vrea sh Mich polonesee: culbii.<br />
6) BOUILLET, Diet. de Geogr., verbo: Russie.<br />
6) PRAY, Dissert., 139: Moldavia, quam Majorem Valachiam<br />
reges nostri in publicis litteris vocabant." 0 pa afarmatiune.<br />
Nu citezit nicT o diplomA, si nu putea vita, eAcT nu<br />
essistii Delhi putinfi pentru intervalla seoolilorli XIV si XV.<br />
- LAURIANU, Tentamen, XLi, nota, dice din contra eh UnguriT<br />
numlall Muntenia Valachia-Major, ceTa-ce 'T essactu,<br />
derfi oh Polonilti 4ioeati Valachia-Minor, cola -ce 'I imaginarb.<br />
CarT Polon!? Din co secolfi? Nu spune. GEBRARDI, Gesch.<br />
d. Wel., n ot it, as sleuth ch NemtiT numiati Muntenia Val achia-<br />
Mich: Walachia minor sive occidentalis in teutscher Sprache."<br />
0 pura fantasmagoria! Unulti dice Ungurl, altule PolonT,<br />
cellii de allti treilea Nemtt, i nimenT n'a eonsultatti In acesth<br />
cestiune Mel o singurh fontanh!<br />
7) Ap. ENGEL, Gesch. d. Wal., 166-167.<br />
8) Ed. PELZEL, p. 82, 205 e'c.Editiunea princeps nu este<br />
paginath. Schiltberger lice: der volek in der grossen and<br />
kleizer, Walachey etc."; apoT vorbindd despre Suceva: Sedhof<br />
ist die hauptstad in der kleinen Walachey."<br />
9) In Arahlva LstorlokI, 1,129.Cf.mal sag Studiulfi 1,<br />
§ 1, nota 18.
STUDIULU II, 6 a 59<br />
Polonult MateTu Miechowski, sub annulti 1465, numesce Muntenia : ataior".<br />
Cea maT vechia mappa cunnoscuta a RomanieT, publicata la Strassburg de Essler §i<br />
Ubelin la 1513 dupa nesce materialurT cu multt mai betrane, cella putinti de pe la 1450,<br />
pe Moldova o chiama simplu : Walachia, ert pe Muntenia : Walachia-Otagna".<br />
Diplomatulti Felice Petantzi, traitort in Ungaria pe la Inceputulti secoluluT XVI, numesce<br />
Moldova Walachia-Xinor, Terra-Romanesca Walachia-ataior, ert poporulti muntent :<br />
Walachi atontani 12.<br />
Toth atunci Nicolat Olah dicea: s'Valachia magna, quae et Transalpina nominatur*".<br />
De unde dero Cantemirt luat'a dogmatical assertiune ca : Vlachia-Mare, din socotela<br />
tuturorti geografilort §i istoricilorti, este Moldova* "?<br />
Cela -ce l'a industi intr'o err6re noun a fosta err6rea cea vechia a luT Leunclavius, carele,<br />
intru catt scimt noT, spusese cellti anteiu pe la finea secoluluT XVI ca Muntenia este Vlachiii-aticci<br />
§i Moldova Vlachid-Flare, intervertindt adeverult istorict alltt lucruluT ".<br />
Pe candt principiT moldovenT se intitulati numaT voev4t, domniT muntenT, maT allestt<br />
din secoliT XIV §i XV, erati mart-voevoP, cela -ce arreta cä mdrimea comparative a TerreT-<br />
RomanescT, marele- voevodatu alit Ungro-vlachieT, se consacra chTart prin titulatura princiara.<br />
Alessandru Bassarabti de pe la 1359 era .6 pkrac Poll36Sce; xa1 abeivrqc 'min); Oirtypo(iXaxicg" 16.<br />
Toth a§a e fiTulti set Vladislavt Bassarabu in inscriptiunea ic6neT din Santult Munte.<br />
Nepotulti de -irate alit acestuTa, nemuritorult Mircea, este nmarele voevodt §i domnti<br />
autocratt alit tote Jerre ungro-romane* 11.<br />
In vechia poesia germane despre campania dela Varna din 1444, scrisa de catra Bebeim<br />
dupe arretarile marturuluT ocularti Magest, Vladt Draculti, filulti luT Mircea, este numitt<br />
tott-d'a-una mare-vodd allrl Valachiet:<br />
Trakle waz er genennet,<br />
der gross waida van Walachei,<br />
nsiben tausent man kam hyn pey<br />
nda man dy stat auss prennet.,19<br />
La domnit MoldoveT titlulti de mare-voevodd ne intimpina peste totti numaT de vr'o done<br />
orT, apoY §i atunci ca o invederata imitatiune dela MuntenT, precumti este, buns 6ra, in<br />
crisovulti luT Romant-voda din 1392 ", ert strainiT nu-T numTati astu-felit nicT o data.<br />
Vlachia-s,2 are se referla din tote puntele de vedere, ca intindere territorials §i precadere<br />
nalionala, ca ust internt §i esternti, anume catra Terra-Romanésca2°<br />
FratiT nostri de peste Dunare if cat pene asta-dT VlacILici-atare, cad si<br />
pentru den§il ea<br />
fusese ca unti Menu alit nationalitatii, de unde-T transportase de'nteiu imperatulU Aureliant<br />
§i pe unde apoY, precumti o vomti demonstra maT departe, 1T-a resaritt s6rele renasceriT<br />
prin celle treT odrasle alle Bassarabilorti : Asent, Petru §i Ionita.<br />
10) Chronica Polonornm, Craeovia3, 1521, in-f., p.<br />
C C CXXX III : nit adul autem germanus WI a di, Ma humet Thur.<br />
earum imperatori a dherens, tributarium se illi prestitit, et prtefatam<br />
maiorem Moldaviam ab illo regendam sub tributo accarit<br />
" Despre obicelulfi polonit de a Vice Moldavia In locti<br />
de Walachia, anume in seeolulti XV, velT mat susti § 5, note 2.<br />
11) Ap. LELEWEL, Geogr. du moyen-age, Atlas, nr. 102.<br />
originalulul este : Tabula modern Sarmatie sive<br />
Hungarie, .Russie, Prussie et Valachie.Face parte din PTO-<br />
LEMAEI geographim opus, Argentinm, 1513, in-f.<br />
12) In De Bello contra Lucas libri /aril, ed. Conringi,<br />
Helmestadi, 1664, in-4, p. 403, 6.<br />
19 °LAM 'Lingerie et Attila, Vindob., 1763, in-8, p. 84.<br />
14Yrron., it, 245.Cf. ibid. 79, 80, 84, 247. Cantemira<br />
nu aka nicAirI In astit materiA absolutamente Did o sorginte<br />
istoriett.<br />
15) Annales, 146: nOingunt amble Valachite Transsilvaniam,<br />
quarum una maioris nomen habet, altera minoris. Maior<br />
ad Euxinum mare as porrigit, et nostris Moldavia . . . "<br />
Cantemirfi ounnoscea forte bine cartes, lul Leunclavius §i o<br />
cited, mere'.<br />
19 Mai sag § 3, note 9.<br />
17) VENELIN, 18, 22 etc.<br />
19) HARAJAN, Zehn Gedichte Beheims, Pn Quenon and<br />
Forschungen zur vaterlandlsohen Geschichte , Wien ,<br />
1849, in-4, p. 35-46: Jon dem kung Pladislav wy der mit<br />
den Tfirken strait", vers. 327 etc.<br />
19) Archiva Istorica, I, 1, 18.<br />
20) Nub pe in finea secoluluT XVI Italianulti GUAZZO, Dialoghi<br />
piacevoli, Venezia, 1586, in -4, p. 14, numesee pe yea,<br />
Petra Cercellit : Principe della Walachia maggiore.."
60 1STORIA TERRITORIALA.<br />
§ 9.<br />
CAUSA ANALOGIELORU NOMINALE INTIM MUNTENIA SI ROMANIA TRANS-DANUBIANA.<br />
RomaniT din BalcanT aveati §i ei o Vlachid-alare proprid a lort.<br />
Aqa se numla acea Romania din Pindti1, despre care noT constataramti degia maT susti<br />
atatea punturT de coincidinta cu Terra-Romanesca: `lachia una §i alta, Oluntenici de asse,<br />
menea, stare-V/achici ero§I ambele d'o potrivd.<br />
Hemulti era in adevert mare pentru RomAniT de peste Dunare, in acella-§T intellest in<br />
care era mare Muntenia pentru intrega Romanime.<br />
De acollo, ca dintr'unti cuibt communt, se rdsipira copiiT luT Aurelianti pone la Adriatica<br />
§i Bosforti.<br />
`Nark/It-al/a, adecd cea mat prospeta prin datulti nascerii, unt felTu de Moldova transdanubiana,<br />
se chiamati coloniele roma.ne din Acarnania Si Etolia.<br />
In fata acestorti noue coincidinte, noT vomti repeti ceia-ce amti maT spusti o data: nu este<br />
azardt.<br />
Poporele, ca Si indiviclif, perdu cu anevoid deprinderile Si savenirile trecutuluf.<br />
«0 dulce illusiune dice una autorti francesti, cdruia litteratura istorica IT datoresce o<br />
amonografia in doue tomurT assupra numilort proprieo dulce illusiune impinge pe cdl-<br />
«ktort a regassi la tott passult patria de care se depArteza, impunendt regiunilort, unde<br />
«nu fusese nicl o data, familiarele numT alle localitatilort, unde '§T petrecuse copilaria,<br />
«unde lassa fralT, sotie, copil. In acestU modd fundatoriT colonielort, fidelT impulsulul fiarescti,<br />
dureza neperit6re monumente de gloria pentru patria lorti primitive in nesce Jerre,<br />
. din cart cu timpulu va peri, p6te, ori-ce alta urma de trecerea lorti. Pe costa occidentals<br />
a ItalieT promontoriulti CirceeT, ..Nonte-`Gircello, maT amintesce singurti, dupe trey mile de<br />
« annT, o colonic venita de pe mallurile Fasulul. In Cantonulti Grigionilort din Elvetia ne<br />
.mat intimpina, cu nesce mid schimbda fonetice, numile Lavin -ium, alisc-i, Ordea §i o apa<br />
Olbula, incatti se crede cine-va transportatt in miclt-locult anticuluT Latid. Preutulti,<br />
a e§indti din Jerre departate pentru a propaga in lume cultult sell, voesce de assemenea a<br />
re'nviva in calle'T santa urbe de unde plecase. Astt-felTu in Epirt, ca §i 'n Tessalia, vornt<br />
«aye cate o Dodona, celebrd prin oracolil luT GToue. Totti aka emigrantill sililT a pardsi cau<br />
minuld lorti prin f6mete, prin resbellt, prin persecutiunT, vort cduta a se amdgi pe sine'§T.<br />
Teucerts, fugarult din Salamina, va funda pe insula Cipru o alts Salamina. In timpiT mo-<br />
ll<br />
dernT assemeni essemple sunt pre-numer6se pentru ca sä le mat ermmeramu. In acestt<br />
«transportt alit unuT nume vechTu cdtra o localitate noun, pe longs mobilulti orgolliuluT<br />
nationalt maT gi6ca unit rollt impressiunea uneT assemenari intre locurile celle vOute<br />
apentru prima ors §i intre celle de-multtt pdrdssites 2.<br />
StramutatT din Italia in Dacia luT TraTanti, RomaniT cautara aci o oglinda a patrieT, gas -<br />
sindti cu fericire o copia a Alpilorti in plaTult TransilvanieT §i imaginea Appeninilort in<br />
dunga cea muntOsa despre Teme§iana.<br />
StramutatT dela Dunare in Dacia luT Aurelianti, eT se silirc din not a-§T allege nesce<br />
siturT maT multt set maT putint inrudite prin aspectt cu,pollele Carpatilort.<br />
Ecce de ce : atuntenid §i atuntenid.<br />
t; I) CONIATE, PACHIMERE ¢i FRANTZE, citatf testualmente to<br />
RoSLER, Rom., Stud., 106, unde Bunt tecumag nqa: ,,Und<br />
eben Thesmlien ist es welehes im 13 Jahrhnndert die Walachen<br />
zu reinen zahlt eichten Einwchnern rechnete. Da fithrte<br />
es den Namen Gross-Walachien, ;swan Bluxia, so dass der<br />
alte Name Thessalien ausser gebrauch kam. Den notwendigen<br />
Gegensatz zu dieser Gross- Wakcheibildetedie kleine,, wee&<br />
Maxim, in Aetaien and Acarnanien, wohin noch heute, naeh<br />
Bolintinenu, wandernde Walachen ziehen." Cf. De la eon-<br />
(poste de Constantinople, par VILLEHARDOUIN et HENRI DE<br />
VALENCIENNES, rd. Paris, Par.,1838, in-8, p.186: et si vous<br />
ottroi avoec Blaquie la grant, dont je vous feral segnor, s6<br />
Dieu plaint of je vis."<br />
2) SALVERTE, 11, 247.
STUD1U1.13 IL 5 la 61<br />
Partea cea maT compacts, cea maT energica, cea maT putinte a emigratiuniT, sT-a appropriatt<br />
firesce territoriulti cella mai adecuatti cu idealulu aspiratiunilort selle, devenitti astafelTu,<br />
dincollo ca §i dinc6ce de Dunare, portiunea cea maT nationala a pamentului nationala.<br />
Ecce de ce Muntenia §i Muntenia ni appara totti-d'o-data ca `lachia: si Vlachid, adeca<br />
doue regiuni maT eminamente latine.<br />
Vig6rea fisica Si psichica. este sirnptomula cello maT cella alit rapediT immulliri a unel<br />
nationalitatT.<br />
Romani dela Severinti, ca si ace dela Pindti, incepura a impro§ca in tote directiunile<br />
prisosula poporapuniT, fundanda in drepta §1 'n stanga stabilimente filiale, in traditiunea<br />
carort eT conservat prestigiulti de ascendintA.<br />
Ecce de ce Muntenia Si Muntenia, Romania §i Romania, sunt Vlachici-Mare si Vlachid-<br />
0/tare.<br />
Azardult cello apparinte este tott-d'a-una in fonda o lege istoricl.<br />
Dintre numile celle pene acumti analisate, Romania set Vlachia se p6te califica geneticti,<br />
Vngro-vlachia administrative, aluntenia sea Zransalpina topicu, cOachia-atare ierarchicti.<br />
Acesta din urma esprima gradulu de importanta morals §i materials a terre in comparatiune<br />
cu celle-l'alte provincie alle DacieT luT Tralanti si chiarti din ambele Dacie.<br />
Tote ce ni maT remane de observatt in trecett, este ca despre cr>lachici-atica, dupe cumt<br />
se chTama astd-dT celle cincT districte de peste Oltti, nu se affld nici unti vestigiti in litteratura<br />
istorica din secoliT XIV §i XV, &arida elle se numTaa pure §i simplu banatti alla Severinului.<br />
Totu§T nici acesta numire, de§i maT moderns, nu este indifferinte.<br />
Ea probeza ca pene in clillele n6stre totalitatea MuntenieT, adeca tote celle optti-spre.<br />
idea gTudete, pastreza Ore-cumti implicitamente caracterultt primitivti de Vlachia-`Tare, cad<br />
alta-felTu o parte din elle nu s'arti fi pututa boteza "Nachiii-aticd.<br />
§ 10.<br />
BASSARABIA DELA OLTU IN FONTANELE POLONE 2IMOLDOVENE.<br />
Engel, Gebhardi, Sulzer, Wolf, incaT, Palauzov, Valliant, Ubicini, Rosier, maT pe scurta<br />
nu essista aprepe nimenT in litteratura istorica a RomanieT, care sä nu fi cititt set cello<br />
putint sä nu fi avutt apparinta de a cunnOsce pe Dlugosz.<br />
Nascutti la 1415, acesta illustru cronicarti alla PolonieT face parte din secolulti XV prin<br />
activitate personals, dera appartine maT multa secoluluT XIV prin fontanele grandiose<br />
selle opere.<br />
Dlugosz numesce Terra-Romanesca in trey felTurT.<br />
Ella it dice aluntenid: Montania.', confirmanda tote observatiunile nostre de mai susti,<br />
atatt assupra usulul acestul nume in secolulti XIV, precumti §i assupra legaturel selle cu<br />
forma polona atultany.<br />
Ella cunnosce nu mai putinti epitetult de Vlachici-at are, intrebuintandu-la intocmaY ca<br />
§i contimpuranulu sea Miechowski2.<br />
Dera celle maT de multe orT Terra-Romanesca appare in annalele luT Dlugosz sub numele<br />
de Bessarabia, poporulu 2?essarabi, principele 53essaraks.<br />
1) Lib. XIII, t. 2, p. 516: Anno 1474 Tureorum Ctesar<br />
omnes arces et munitiones in Bessarabia et Montania, tradente<br />
Eibi ultronee Bessarabice Voivoda Radulone occupans<br />
eto."Cf. mat susli § 6, notele 2, 3.<br />
2) Ibid., lib. XIII, t. 2,p. 345: Germanus eiusdem Vladi, Ra,-<br />
dul nomine, ad Turcorum etesarem Machume tem se conferens,<br />
feudalem et tributarium se illi prtestitit, et prmfatam maiorent<br />
Moldaviam ab illo regendam sub tributo suseepit." SINCAI,<br />
II, 45, traduce forte bine : Moldova cea mai mare, adecci Valachia."Cf.<br />
mat susil § 5, nota 2, § 8, nota 10.
62<br />
ISTORTA TERRITORIALA.<br />
Ca essemplultt cello maY palpabilti, vomit reproduce aci unti passagYu din cronicarulti<br />
polonts fata 'n lap cu passagTulti correspundinte din letopisetpla Moldovel:<br />
Dingosz :<br />
,Anno 1474 ad Casimirum regem Poloniae yenerunt<br />
Stephani Voievodae Valachiae nuncii notabiles,<br />
sabbato post Epiphaniae octavas, Stephanus<br />
Turkula at alii, per quos denunciabat<br />
Voivodam Be88arabiae .Radulonem, hostem suum,<br />
Turcorum etiam subsidiis auctum, se profligas-<br />
use , uxoremque suam etoduas filias et omnem<br />
thesaurum in castro Dabrovicza, in quo Radul<br />
confugerat, at inde clam effugerat, abstulisse, et<br />
maiorem partem suorum dominiorum possedisse.<br />
In quorum omnium testificationem viginti octo<br />
banderia, hosti detracta, Casimir° regi die Solis<br />
sera decima mensis Januarii praesentavit. Sed<br />
denunciationem tantae denunciationis et laeticiae<br />
superveniens post triduum nuncius alter foedavit,<br />
referens Casimiro regi Radulonem Beesarabiae<br />
Voievodam auxiliantibus sibi Turcis, et Beeoarabiam<br />
recuperaese, et praefectos castrorum,<br />
quos Stephanus instituerat, castris conquisitis<br />
trucidasse, et agrum Valachicum in magna parte<br />
igne populasse etc."'.<br />
Urechia:<br />
intranda Stefano -vodg in Terra-Muntenesces,<br />
se ggti s1 dea resbolu Radului-vodg. DecY yedendii<br />
Radulii-vodi c nu-I va pute sta impotri-<br />
,vg, a data dosfi cu ostea sea si s'a dusii In seamin%<br />
sell la Dimbovith,.,.. Ero Stefanti-vodg s'a<br />
pornitii dupg densulii cu tots; 6stea, si inteacestgsl<br />
lung In 23 a incongiuratti cetatea Dimbovita,<br />
si Intr'acea nOpte a fugitii Radulii-vodg din cetate,<br />
lgssandu-sI pre Demna sea Maria si pre fiiclsea<br />
VoIchiig, si totil ce a avuttI, si s'a dusty In<br />
;Turd. Era Stefanii-vodg In 24 acestel lune a<br />
,dobgnditti cetatea Dimbovitg, si a intratii intr'insa,<br />
si a loath pre D6mna Radului-vod, $i pre filch.sea<br />
Voichita o a loath sie Domnti, si tet averea<br />
luY, si visteriele lul, si halnele luY celle scumpe,<br />
si t6te stegurile luT... Erii pre Bassarabg La-<br />
Iota' l'a lgssatg Domnii in Terra-Nuntendeca<br />
Radulg-vodii, dech a luatg agYutorg dela Turd,<br />
a intratil in Terra-Romdnesett cu 15,000 de Turd<br />
etc..<br />
OrT-unde Urechla pune Terra-Muntenesca Si u Terra-Romanesca., Dlugosz-intrebujnteza:<br />
Bessarabia.<br />
Toth asa face Matelu Mie luarski, compatriotula 0i discipolulti mareluT annalistti polonti.<br />
Vorbindti, spre essemplu, despre catastrofa luT Tepesti, caclutti de 'ntelu in sclavia maghiarn<br />
Si apoi assassinate de catra unti tradatora romanti, ella dice:<br />
a Rex Mathias Hungariae Miladislaum raculam, Voievodam essarabiae, annis prope duo-<br />
. decim in captivitate tentum, restituit et in Bessarabiam remisit, qui fraude servi sui, currendo<br />
uin equis velocibus, decapitatus occubuit r 5<br />
La inceputulti secolulul XV Muntenil amenintanda mereti cu agIutorula Turcilorit de<br />
a navali in Transilvaniae, regimele unguresca ceru spriginulti regeluT Vladislavti Iagello,<br />
carele s'a 51 grabita a-I tramitte in doue ronduri o§tirT polone assupra TerreT-RomanescI,<br />
scriendti toto-d'o-date, imperatului Sigismundu intr'o epistold din 1431:<br />
eVestra fraternitas non ignorat demum, versus Bessarabiam similiter iterata vice cum<br />
umagnis misimus aliam gentem impensis etc. s<br />
Pene 'n secolula XVI, deli cu multa maT rarti, Polonil numlati din canda in candu Muntenia<br />
51assarabiti.<br />
Astti-felia diplomatulu Petru Tomicki consilia in 15 to regeluT Sigismundu Iagello de a<br />
tramitte unti ambassadorti la Porta Uttornann nu pe drumula cello mai scurta, ci prin Ungaria,<br />
Transsilvania 0i<br />
Terra-Romanesca: a per Hungariam in Turciam proficisciretur non<br />
udescendendo Budam, sed recto tramites per Transsilvaniam et Bessarabiam etc..s.<br />
19 Lib. XIII, t. 2, p. 608.<br />
6)<br />
Letop I.<br />
Chronieons COORLII.Totti atm, In DLUGOSZ, lib. XIII,<br />
t. 2, p. b08.<br />
6) ENGEL, Gesch. J. Wal., 168.<br />
7) RACZYNSKI, Codex Diplomaticus Lithuani.v, Wroclaw, ,<br />
1846, in-4, p. 361.<br />
8) Acta Tomiciana, ed. Dzialynski, Posnaniae, 1852, in-4,<br />
t. I, p. 67.
STUDIULU IL 11o. 63<br />
VeclUraMti fontanele polone, pe Dlugosz, ,pe Miechowski, pe regele Vladislava Iage llo,<br />
pe Tomicki, anda Terrer-Romanescr in modulo cellti mg necontroversatti numele de<br />
"13assaralid.<br />
Celebrula Kromer IT resurna. §i 'T completeza pe toll.<br />
Chiamata is 1551 a regula archivula regesca alla Polonier, ella a gassita acollo mar<br />
multe acte relative la una voevodatit allg :"?essarabiet, tote fOrte vechT, anume dintre annit<br />
1389-1411.<br />
Citindu-le, Y-a fosta lesne a intellege ca. elle se refers d'a- dreptulti la Terra-Romanesca.<br />
Asa derti ellt le-a trecutti in inventaria sub rubrica: aatuntenia sell 3essarabias9<br />
Prima cunnoscinta intre PolonT §i Muntenl avusese loch pe la 1389 prin intermediula<br />
Moldovenilora.<br />
$assarabia, ca una din calificarile Terref-Romanesd, cats der° sä fi venita la Folmar<br />
anume din Moldova.<br />
In adeverti, noT gassimti acestti nume repetita de treT on in pretiosula tractatti commer-<br />
cialo moldo-polona din 1407.<br />
Ecce passagiula :<br />
Negutitorii din Lemberga sunt liberl a esporta postavti in Ungaria §i'n Bessarabia; era<br />
.<br />
cine 'la va duce in Bessarabia, sI platesca la vama principals in Suceva cate treT denarr<br />
de fie-care libru, §i apol la fruntarig in $'acag cate dour denarr de fie-care libru ; era<br />
pentru lucrurl de importa din Bessarabia, fie piperti, fie Una, fie alta, se va plati in Bacat<br />
II etc. D<br />
Peste unti annt, la 1408, Mircea cello Mare tramitte ambassadorT la Lemberga pentru<br />
a intra la rondula sett, dupa, essemplulu domnulul moldovenesca Alessandru cello Bunt,<br />
in relatiug commerciale directe cu regatula polonti.<br />
Originalulti tractatuluT, inchiaiata cu acea occasiune, se pastreza pent asta-dr in asa numitulti<br />
Zrchivum antiquum din capitala Gallitier.<br />
Principele muntenti se intituleza acollo :<br />
Eti Iona Mircea, mare voevoda si domna alit toter Jerre ungrovlachice §i alla terre-<br />
slora de peste mun1r0".<br />
In loco de Vngro-vlachig din acestti titlu, actula polonti contimpurenti, prin care se constata<br />
presinta solilorti muntenT in Lemberga, pune : Y3essarabig.<br />
Ecce insu-§Y testulu :<br />
u14c$8, Sabbatho ante oculi dati sunt Steinhauser centum grossi pro octuale medonis<br />
honorato nuntiis de 5'essarabiab12 .<br />
Tractatulti commercials moldo-polont din 1460 re'nnoesce apr6pe din cuventa in cuyenta<br />
dupa acella din 1407 importantulti passaglu pe care l'amti reprodusti mar sustil<br />
cu acea nutnar deosebire ca 'n loco de 53es-sarabil ne intimpina Bas - sarabia, adeca intocmaT<br />
dupa cuma s'a numita tote -d'a-una antica dinastia princiara din Muntenia".<br />
D) tROMERI Inventarium pnbilearum literarnm flegni<br />
Polonite MDLI, autografil to Arehivulii principalu &hi Affacerilorii<br />
Colons din Moseys, in-f., p.222 : Transalpina sive<br />
Bessarabia," ap . osoLENssi D iNILOWICZ, Ketrika velikago<br />
kniazsestva litovskago (1545.72), Moskva, 1843, in-4, p.<br />
436, 453.<br />
10) Arehiva 'storied, 1,1, 131.Akty Zapadnoi Rossi', I,<br />
31: A do Ifgor i do Besarab svodobno im vyvoziti sukna, a kto<br />
povezet sukno do Besarab, dati inlet na golovnoe myto u Soczavie<br />
ot grivnu po tri groszi, a na krai u Bakovie ot grivnu<br />
dva groszi; a szto privezet iz Basarab, iii peretz, iii bavolnu,<br />
ili bud szto etc."<br />
11) irchiraid municipaiii din Lembergi, fascia. 617,<br />
nr. 8.Reprodusil in Arolliva 'storied, I, I, 3 : Az j8 Mircza<br />
velikyi voivoda i gospodin v'sei zemi uggrovlachiiskoi i zaplaninskym<br />
stranam."<br />
12) Archly.. mimic. din Lembergil, MS. lib. 1178, p. 232.<br />
Cf. ZUBRZYCKI, KronIka miasta Lwowa, 75.<br />
13) Arehiva 'storied, Ii, 173: A do Ugor i do Basarab i<br />
do Keliu i do Turkov volno ha vyvesti sukna, a kto povezet<br />
sukno do Basarab dati imet na golovnom mjrtie u Soczavie<br />
ot grivnu tri groszi etc., a sczo privezut ot Basarab iii ot<br />
Turkuch, iii bavolnu, ili bud sezo, u Bakovie i Romanov t'rg<br />
i u tych kraiszngeh t'rgov ot voza po dva zlaty turskyeh."
64<br />
<strong>ISTORIA</strong> TE4R1TORIALA.<br />
§ 11.<br />
BASSARABIA IN PONTANELE SERGE SI AIAORIARE.<br />
La 1319 celebruld tzard serbescti Stefano Du§and inchilia unti tractatti commerciald<br />
cu Ragusa, in care citimti intre celle-l'alte<br />
aOrT-cine p6te trece in libertate §i fdrt nicT o pedeca prin terra nOstra, ducendt marra<br />
pentru alte terre, affara numaT de arme, carT sä nu se esp6rte nici in Bulgaria, nici in<br />
Xgrra-$'assardesca:, nicT in Ungaria, nicT in Bosnia, nicT in Grecian'.<br />
Ecce dero Muntenia purtandd numele de 3assarabici in t6ta 116rea veculuT XIV !<br />
Cronica serbesca a monastiriT Tronop, cunnoscutd dupd, unti manuscriptti din secolulti<br />
XVI, inse compilata dupa nesce sorgintT cu multi maT vechi, dice intre annil 1320-133o :<br />
almpratulti bulgaru Mihaild aduna o formidabila armata, pe longa care maT cdpetandd<br />
agTutOre dela Romanic 73essaraled, navalli in Serbia n 2.<br />
Vorbindd despre acella-§T personaglu, Bizantinuld Cantacuzenti, scriitorti contimpurend,<br />
numesce Ungro-vlachT pe alliatiT Bulgarilorti, RomaniT ceT BessarabenT aT cronicaruluT<br />
serbe.<br />
Acestd ass dicendd ecuatiune intre Vngro-vlachid §i Bessarabia ne conduce d'a- dreptulti<br />
la o diploma a imperatuluT Sigismundo, carele confirmala 142o, in calitatea'l de rege anti<br />
UngarieT, immunita.tile §i privilegiele monastiril Tismena :<br />
Tuturord locuitorilord Xerret ungroPlachice, adeca aY Tassarabietn4.<br />
In acella-0 modti annalistil maghiarT, Thurocz5 Si anonimulti Chronicon Posoni6nse °,<br />
povestincld catastrofa regeluT Carols- Roberto pe la 133o in codriT SeverinuluT, numescti<br />
T err a-R oman es c a<br />
BassarabuluT., set simplu numaT aBassarabti n.<br />
Dela PolonT, MoldovenT, SerbT §i UngurT, carora Muntenia li era d'o potriva cunnoscutI<br />
sub termenulti dinasticti de Bessarabia, sä trecemd la sorgintT occidentale.<br />
§ 12.<br />
BASSARABIA IN PONTANELE ITALIANS.<br />
Pe la 157o s'a veclutt in Spira, la curtea imp6ratuluT germane Massimilianti II, unti<br />
pretendinte romans espatriatd, despre care Leunclavius dice:<br />
.Ells se numb. Nicolati Si era flu and principeld essarabiet, demonstrandd acesta origine<br />
prin documente, prin marturie §i maT cu sernd prin bulle plumbate alle Venegetna.<br />
Bulle plumbate alle VenetieTdin ce epoch, ?<br />
Leunclavius §i dupa densulti Cantemirte credeati co Bessarabia insemna aci provincia rogland<br />
de peste Prutti.<br />
Din fericire pentru lumina istorica, individuld in cestiune nu e de tots obscurti.<br />
1) EARANO - TVRTKOVIV, Srbskil spomenitzy, Bieograd, 175: ci ctb rtit, se leZav crzvartciv crvwxyaroiv xal a Wygeo-<br />
1840, in-8, p. 62: kto lubi itiuinu zemlius tr'gom, s kuplom Pcixon, xectoi aviwaxiav ovx dilynx etc."<br />
da grede priezzemliu tzarstvami svobodnobez vsake zabave, 4) VENELIN, 49: Vsiem koi v ugrovlachiiskoi zemli sczo est<br />
t'kmo oruzsiia da ne nosit ni u Bngare, ni n Basarabinu zem- Basarabska." Originalulil acestul documentti se afl4 in Arliu,<br />
ni na llgre, ni u Bosnu, ni u Gr'ke." Datulu este 6868 ehivula Statulul din BueureseI.<br />
dela Oreatlune, indietionil 2, septembre 20, adeeh 1349, era 6) Ed. Schwandtner, 208: Transtulit se in terrain Ba-<br />
nu 1360, precumii pune in parentesl editorulti din necunndzarad Wayvoda Vlachorum."<br />
seerea regulelorti oronologiee.<br />
6) Ap. PODHRADCZKY, in Chronicon Budense, 250: Anno<br />
Domini MCCOXXX, feria sextaante festum beati Martini,<br />
2) Rodoslovle serbskoe, In Glasnik drasztva srbske slovesnosti,<br />
t. 6, Bieograd, 1863, in-8, p. 64: Michail zse sil-<br />
in terra Bazarad Carolus rex fraudulenter est devietus."<br />
nieisze voinstvo sobrav i vzia pomosezi u Basarabouych<br />
a) Anuales, 182: _Novi aliquando in aula Maximiliani Ii<br />
Vol -<br />
chov. " In ediciunea tiptirith sth : Besarabov i Volchov. Dupit<br />
Augusti, Spires comitia celebrantis, Nieolaum, patre Bessa-<br />
limbh, cronica se pare a fi fosth scrish, cella putinil partialrabia<br />
Principe natum, uti quidem eredebatur : documentis quimente,<br />
in seeululft XV.<br />
busdam ac testimoniis, prcesertim Venetorum plumbeis bulks,<br />
hanc eius originem adprobantZus."<br />
8) Historiaram L. IV) 4ee. Schopen, Bonns3, 1828, in-8, I, b) Cron., II, 373.
StUDIULD 1, § 1 . 6g<br />
Pe la 1569, cu unti annt inainte de a face solemna'T apparitiune la curtea imperials a<br />
Habsburgilort, ellti petrecea la Segovia in Spania, de made 'It vedema scrienda unti felTu<br />
de crisovu, in care '§T da numele de : a Nicolati, fiTulu luT Barbu Bassaraba, domnti anti<br />
MuntenieT03.<br />
Astti-feliu se esplicl pe deplint titlulti set : sprinceps Bessarabiaen.<br />
Cu multu inse inainte de bulle venetiane alle acestuT aventurarti, Terra-Romanesca se<br />
numTa dexia Bassarabil in bulle papale.<br />
Sl nu uTtamti cl ceTa-de ne preoccupa specialmente in opera de fall, este secolulu<br />
XIV.<br />
ET bine, intr'o scris6re catra regele maghiarti Ludovicti din 1372, adea de pe la finea<br />
domniriT luT Vladislavu Bassarabti, papa Gregoriti XI illt indemnl la edificarea templu-<br />
riloro catolice in terrele invecinate cu Ungaria, clicendu-T<br />
.In Bosnia, Serbia, Bessarabia §i 'n celle-l'alte 014X limitrofe locuesct multi schismatic)<br />
4 ereticT. 04.<br />
§ 18.<br />
RECAPITULAREA DESPRE RASSARABIA.<br />
Fontanele de maT susti, in carT vedema Terra-Romanesca figurandt sub numele de 73a,ssarabili,<br />
pout fi classificate in urmatorulti modt :<br />
SECOLULU XIV:<br />
I. Tzarulti serbescti Stefano Du§anti (I300-1356);<br />
2. Papa Gregoriti XI (1300- 1378);<br />
3. Imperatult germano-maghiart Sigismundti (1366-1437);<br />
4. Regele polont Vladislavti Iagello (1350-1434);<br />
5. Domnulu moldovenescu Alessandru cello Bunu (1380- 1432);<br />
6. Actele dintre 1389-1411, inventoriate de catra Kromer in archivulti regescu din<br />
Cracovia;<br />
7. Notita din 1408 in archivulti municipalt din Lembergti;<br />
8. Cronica latino-ungara dela Posonti<br />
SECOLULU XV:<br />
9. Annalistulti polonti Dlugosz (1415-148o);<br />
10. Confratele acestuTa Miechowski (1450 -1 5 2 3) ;<br />
11. Domnuld moldovenescu Stefano cellti Mare (14.30-15o4);<br />
I 2 Annalistulu maghiaru Thurocz (1450-1490);<br />
13. Cronica anonima serbg. dela Tronop. (XVXVI);<br />
14. Bulle plumbate venetiane alle pretendinteluT muntenescli Nicolati Bassarabti (XV<br />
-XVI1;<br />
15. Diplomatulti polonti Tomicki (1470-1535).<br />
Aceste differite sorging din secoliT XIV §i XV, d'o potrivl autentice, stabilescti pene la<br />
cent maT inaltu grade de evidinta atatu faptulti cuventului 73assarabid ca o denumire pe<br />
T)<br />
SEIVERT, Von dein walachischen Wappen, in tingesehes<br />
Magazin, Pressburg, 1781, in-8, t. 1, part. 3, p. 366,<br />
(la acest0 aetu numal in traducers. Nicole'', prineeps Bessarabia<br />
alit luT Leunclavius, IsT numesce patria: unser Fuerstenthum<br />
Transalpina."Articolulli luTSeivert este publicatti<br />
de assemenea in Anzeigen allergnadigst privllegirte<br />
:<br />
Wien, 1771-78, in-8, t. 6, p. 180-8.<br />
4) aitymALeus, an. 1372, num. 32, ap. ASSEMANI, Kalenda<br />
ria, V, 1, 61: Quod in eisdem, Bosnia scilicet, Hanle ac Basarath,<br />
et aliis partibus eis vieinis multi schismatici et heretici<br />
commorantur, et quod ibidem convertendorum messis est<br />
multa, operarii vero panel."<br />
9
ad <strong>ISTORIA</strong> TERR1TORIALA<br />
atuncT forte respandita a MuntenieT, precumti §i nu maT putina originea acestuT nume dela<br />
dinastia princiara : 7erra-assarabulut.<br />
Pentru Muntenia 3assarabia correspunde cu Bogdania pentru Moldova, tinendu-se totu0<br />
Tema de doue punturl de differinta :<br />
1. Moldovenil eT-In§iT nicY o data nu-§T numTati terra Bogddnia, pe canda MunteniT din<br />
contra, precuma vomtl vede mai la valle, nu respingeati numele de Y3assarabid ;<br />
2. Bogdania se refers la persona unuT singurti principe, intemeiatora aliti domnieT moldovene,<br />
pe canda $lassarabia reflects in sine o dinastia intrega, tare §i mare in cursa de maT<br />
multe vecurT.<br />
Acestti modti de a individualisa o terra sett o natiune prin numele gentilitia aliti principeluT<br />
sett aliti dinastieT, nu este isolate.<br />
Salverte, studianda fenomenulti in istoria universala, etta cumtl resuma cercetarile selle :<br />
'Una calSti puternict §i celebru pote da poporuluT propriulu sea nume. Asa la inceputulti<br />
secoluluT XIV o ramura tatara adopts numele suveranuluT sea Usbek, alit §esselea<br />
descendinte allay luT Genghis -hand. 0 alta ramura purta degia mai de 'nainte numele lul<br />
.Noga, sub conducerea caruT ea reu§ise a deveni nedependinte. Hordele turce, carT napa-<br />
.<br />
clisera imperiulti bizantina pe la finea secoluluT XIII, ni se presinta de assemenea sub nu-<br />
. mile differitilorti capitanT : Salam-bash, Amir-amanti, Atmanu etc. GotiT,VandaliT,AlaniT,<br />
GepicliT, format una si aceTa-§T nalionalitate, alle cariTa fractiunT, dupa marturia luT Prot<br />
copiti, se distingeati una de alta prin numele principeluT respective. Dintre poporele gal-<br />
«lice, navallite in Asia, cincT isT attribuira numile capilorti ce le duceati la gloria. 'Iota<br />
sap in anticitate MirmidoniT se numTati TessalT dupa numele luT TessaltiD 1.<br />
Illustrulti Iacobti Grimm reduce denumirile tuturorti natiunilorn la trey rubrice generale :<br />
1. Sell dupa vr'o calitate maT caracteristica a poporulul;<br />
2. OrT dupa aspectula territoriuluT;<br />
3. Set, in fine, dupa numele fundatoruluT statuluT nationala2.<br />
In asta din urma specie intra numele Terrel-Romanesci : `Bassarabid.<br />
Ella este pentru noT tots ce pote fi maT importanta, demonstranda profunda vechime a<br />
dinastieT Bassarabilorti pe termiT Oltulul §i distrugenda totti-d'o-data assertiunea d-lui Rosier<br />
ca d'abia pe la 133o art fi apparutn pentru prima Ora unti obscurti Bassarabn pe scena<br />
istorieT3.<br />
Pentru ca o terra sä adopte numele uneT dinastie, trebuT sa fi trecutil maT antei unti intervalla<br />
destulla de lungtl de consolidarea dinastieT; pentru ca acesta non nume dinasticti,<br />
latindu-se cu incetulti affara din hotare, sa devind familiaru in strainetate, se necessiteza<br />
ero§T unti aka intervalla destulla de lunga; maT pe scurtn, pentru ca assarabia sa fi strabattutti<br />
pe la 1372 pent la curtea papala sea pe la 1349 pent la Ragusa, logica istorica<br />
cea maT elementary ne face a precepe ca insa-sT dinastia Bassarabiloru a fostu la MuntenT<br />
fara comparatiune maT vechia.<br />
1) Op. cit., II, 121-3.<br />
.2) Gesehichte der dentsehen Spraehe, Leipzig, 184F,<br />
n-R, t. 2, p. 774: Betraehtet man nun den Grund der Namen,<br />
so ergeben sioh drei Arten, indem sie sich entweder auf<br />
einen Stammherrn, oder auf eine vorstechende Eigenschaft<br />
des Yolks selbst, oder endlich auf die (legend beziechen, in<br />
der es wohnt."<br />
3) Rom. Stud., 296: Die ununterbrochene Folge der Dynastie<br />
Bassaraba ist ein Glanbenssatz der romftnischen Bistoriker.<br />
Aber ffir einen modernen Leser des westlichen Europa<br />
gehort es doch zu den starken Zumutungen, Vertrauen<br />
in die Behauptung zu verlangen, dass diese Familie seit Aurelian'<br />
berfthmt gewesen sei. Ich finde den Namen Bazarad<br />
als den eines Wojwoden der Walachei zum ersten Mal in der<br />
berfihrten Stelle Thwroczis zum J. 1330 genannt. Eine Urkunde<br />
von 1345 nennt uns den Edlen Alexander Bassarat.<br />
Eine andere vom J. 1369 stellt den Alexander Bazarad Vajvoda<br />
Transalrinus noch sicherer. Der Mangel fernerer Aufzeichnungen<br />
hindert uns diese Benennung zu verfolgen, erst<br />
1475 erscheint ein Bozarabus Valachia3 Vaivoda von neuem."<br />
D. Rosier eitezit pe THEINER, §i totusl nu urea sit scie cii,<br />
01)6 ¢i acollo, Non. Hung., I, 613, se gasesee Bazaras Vayvoda<br />
Transalpinus" degYa in annuli"' 1327.
STUDIULU U1 114<br />
1 14.<br />
RASSARABENII INTRO CRONICA POLONA DIN 1269.<br />
Ce va Slice d. Rosier, candt noT vomt arreta nu la 1349 set 1372, ci de pe la 1259,<br />
cu unti secolt inainte de urcarea pe tronti a luT Vladislavti Bassarabt §i cu doue vecuri<br />
inainte de TepeO, termenult ,3assaralid nu numaT applicatti catra territoriulti §i earl poporulti<br />
Terrei-Romanesci,dert cunnoscutti degTa pent 'n fundult Poloniei?<br />
Mai repetimt o data ciffra : 1259.<br />
Ni vomt permitte mai 'nainte de tote o rapede digressiune despre pretiOsa fontara, de<br />
unde vomt trage acesta neateptata indicatiune.<br />
Silesianulti Sommersberg a divulgatti in 173o o cronica polono-latina, pe care a botezat'o<br />
: Znoninni (rchidiaconi -qneznensis brevior chronica -Gracoviae.<br />
0 data attragendu-se assupra acestui monuments attentiunea archeologilort, s'at inceputt<br />
cerceth.rT prin feliu de feliu de bibliotece, dandt dreptu resultatti descoperirea mai<br />
multorti differite manuscript; care de care mai complete set mai perfecte, unulti la Breslau,<br />
altulti in Vaticant, alit treilea la Konigsberg, alit patrulea in possessiunea renumitului<br />
bibliomanti Czacki, §i asa mai departel.<br />
Studiandu-le, Germanulti Semler a surprinsti cellt de 'nteTu pe Sommersberg de a fi<br />
publicatti la unti locti sub acella-§i titlu vr'o §6pte cronice cu totulti deosebite, pe carT unti<br />
archidiaconti de Gnesno le-a fostti legato pe tote intro ordine cronologica, luandt astt-feliu<br />
aerulti de a fi autorti alit totalitatii2.<br />
Celebrulti 1,elewel, gassindt -trio doue noue manuscripte, s'a creclutt in stare a da o<br />
classificatiune §i mai precisa, despartindt intrega publicatiune sommersbergiatia anume in<br />
urmat6rele optu buccalT separate :<br />
1. Brevis `chronica `Gracoviae, One la 1248;<br />
2. ,?Innales yolonorum vetustiores, dela 1248 pale la 1282;<br />
3. onnalista -Gracoviensis, dela 128 2 pene la 1312;<br />
4. Znnalista `Gujaviensis, dela 1312 pene la 134o;<br />
5. Znnalista alonachus, dela 1340 pent la 1366;<br />
6. 'Sphemerides, dela 1366 pent la 1376;<br />
7. Onnalista qneznensis, dela 1376 pent la 1385'.<br />
Asa dert intre annil 1248- --128 2 unti anonima scrisese ;?Innales x olonorum v etustior es .<br />
Dintre ceT opts cronicarT de mai sust, ellt singurt ne interesseza in casulti de fata.<br />
Autenticitatea WI n'a fostti pent acumti suppusa celleT mai mid banuelle.<br />
Acestti contimpurent alit evenimentelorti acct ce Slice sub annult 1259<br />
a MCCLIX. Thartari, subiugatis 23essarebenis, Lithvanis, Ruthenis et aliis gentibus, Sandomirzs<br />
Castrum capiunt.4.<br />
Adeca :<br />
a1259. TatariT, dupa ce sub-giugara pe `,Bessarebeni, pe LitvanT, pe RutenT §i alte nemuff,<br />
at luatt cetatea Sandomirt a.<br />
I) wiszmEwsitt, Historya litteratury polskiej p t. 2, Krakow,<br />
1840, in-8, p. 152-153.<br />
2) Animadversiones all antiquiores scriptores Polonio3,<br />
p. 52, § 13, ap. ossouNsm, Vincent Hadlubek, Hers. v. Linde,<br />
Warschau, 1822, in-8, p. 284-286.<br />
8) LELEWELS handschriftliche Hitthellungen, ap. osso-<br />
Liam, 622. Lelewel avea intenciunea de a publics pe totT<br />
west! cronicarl Intro noun, editiune cu variante, area a lui<br />
Sommersberg flint% forte defeetesit.<br />
4) SOMMERSBERG, Silesicarum rernm scriptores, Lipaire,<br />
1730, in-f., t. 2, p. 82. Memoria luirii SandomiruluI de cithit,<br />
TittarT in 1259 s'a conservath penh in secolulti XVII. CEL-<br />
LARlus, Polonite descriptio, 1669, In MIZLER, 1, 644, lice:<br />
Anno 1259, a Russis adiuti, Tartari Sendomiria potiti aunt<br />
in cujus rei memoriam adhuc hodierno tempore quotannis<br />
ultimo Maii festus dies httjus ccedis, quasi llfartyrum Christi,<br />
celebrator magno hominum eoncursu, quOtis, ex Papx Alexanderi<br />
Il7 eancessione,magna indulgentia donantur." Papa<br />
Alessandro IV a domnitil Intro 1254-1261. Prin nrmare, insA§Y<br />
cronologia eonfirrnit veraeitatea narratiunil.<br />
:<br />
67
68<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Dintre totT istoriciT Romani lora, numal Gebhardi observase in trecetti intr'o notita acestt<br />
passagitt din a§a nurnitula Archidiaconu de Gnesno.<br />
ma observase derti nu-Itt putea intellege, caci nu cunnoscea antica nomenclature, a<br />
MuntenieT.<br />
Peste Prutu, in Bessarabia de asta-0, pe la 1259 nu locuTail RomaniT, ci horde orientale<br />
de ComanT.<br />
Cine der° sa fi fostu pentru Gebhardi acel 3essarebeni?<br />
Nesciendtt incotro s'apuce, ellu se decise vrendu-nevrendti a crede ce ,Bassarahena cronicarului<br />
polonti vorti fi fosttl vre-o semintia de Comani 5.<br />
ECCe unde p6te conduce pens §i pe unti istorict de tallia luT Gebhardi, cu multU mai pe<br />
sustt de Engel si chiarti de $incaT in privinta criticismuluT, lipsa de o analisa monografica!<br />
fBassardenit, cunnoscutT de pe la 1259 departs in Polonia, ni probeza cu dinastia Bassarabilorti<br />
era pe atund in Terra-Romanesca inradecinata, intarita. agiunsa in tota 116rea.<br />
Dern acesta se p6te 6re demonstra documentalmente ?<br />
SA vedemu.<br />
§ 15.<br />
BAS9ARABL.BANU !NW° CRONICA PERSIANA SUB ANNULI; 1240.<br />
Fazel-ullah-Ra§id, scriendti in Persia la 1300 dui:4 rapporturile officiale alle autoritatilord<br />
mongole, astti-fellu ca narratiunea'T offers tota ponderositatea uneT mArturie ocularel,<br />
ecce ce spune intr'untl passagiO, assupra caruTa mT-a fostO attrasU attentiunea reposatulu<br />
meta parinte §i neuTtatulti magistru in sciinta istorica :<br />
.In prima-vera annuluT 124o dice elltt principiT mongolT trecura muntii GalitieT<br />
(I 06 61;2 pentru a intra in terra Bulgarilort 1153 §i Unguriloru. Orda, carele mergea spre<br />
u drepta, dupa ce a trecutu terra qlluta vz-Al iT esse inainte Bazar a n -b a m r.),6,;.$ cu o aru<br />
matA, derti e battuttl. Cadan si Burr at mersti assupra Sa§ifor0 §i T-au invinst in treT<br />
sbattAlie. Bugek din terra Sa§ilortt trecu peste muntT, intrandti la 7(araulaghZ, Si a battutt<br />
pop6rele ulashice.... 2.<br />
AcestO importantissimu testtl are nevoid de urmatorele limuriri topografice prealabilo:<br />
1. De vreme ce Orda mergea spre drepta in privinta regiuniT Sasiloru, urmeza necessarmente<br />
ca sub eterra Alutas, pe unde trecuse ells inainte de a se lovi cu ,3a.ssaraba-banulii,<br />
Raid intellege anume Flgaraplti, carele se affla in adeverti spre drepta de Bra§ovU §i a<br />
cAruTa provinciA. se chiarna pens asta-cli de catra ArdelenT «terra OltuluT n 3, in stilulti officialti<br />
latinti a terra Alutensis 3, nemtesce 0Altland. 4.<br />
6) Gesoh. d. Mold., 612: 0269 wiirden einige Komaner,<br />
die im heutigen Bessarabien wohnten, schon in polnisehen<br />
Geschichtbfichern Bessarabeni genannt".Este curiesfi usurinta,<br />
on care celebrulil MALTE-BRUN, Geographic, Paris,<br />
ed. Malte-Brun fils, sine anno, in-s, t. 6, p. 347, utilisezA errOrea<br />
luT Gebhardi: La Bessarabie doit son nom >L un chef<br />
des Comans, appele Bessarab."<br />
I) n'onssoN, Histoire des Mongols, La Haye, 1834, in-8,<br />
t. 1, p. XXXV: 11 existait dans les archives du khan mongol<br />
de la Perse des fragments historiques d'une authenticite reconnue,<br />
emits en langue et en caracteres mongols, mais peu<br />
de personnes avaient la faculto de les lire. Pour mettre ces<br />
materiaux tL la portee du public, le sultan Mahmoud Gazan<br />
khan voulut qu'il fussent rediges en corps d'histoire, et con -<br />
fia ce travail, en '702 (1303), supine humble de ses serviteurs<br />
Fazel-oullah, fils d'Abou-l-Khair, surnomme Raschid le Medecin,<br />
de Hemedan, qui recut l'ordre de consulter, pour completer<br />
oes materiaux, ]es savants chinois, indiens, ouigours,<br />
kiptchacs, et autres, qui se trouvaient A sa sour." KLA-<br />
PROTH, Asia Polyglotta, pads, 1831, in-4, p. 4, numesce<br />
cronies In! Raid: ,Din beast schatzbares Werk, welehes<br />
als die einzige Quelle angesehen werden kann, sus welcher<br />
alle spAteren Mohammedanischen Schriftsteller dass geschopft<br />
haben. was sie fiber die altere Geschichte der Mongolischen<br />
and Tfirkischen Volker beibringen."<br />
2) D'OHSSON, IT, 627-8.Acestit citatinne este unfi noti respunsii<br />
la assertiunea d -luI RoSLER, Rom. Stud., 296, °limncit<br />
prima mentiune istoricit despre BassarabT arfi fi din annulii<br />
1330.<br />
3)<br />
CODRU DRAGUSIANU, op. cit., 1: ninaintea mea era Terra<br />
Oltului, ca o grAdinA mare,, tntinsit, termuriti de Carpatil<br />
FigarasuluT, de culmea Persianilurfi si de malulil ardelenil<br />
Armand(' rips dreptit a Oltulu! etc."<br />
4) Ch -irta TransilvanieT in REICHERSDORFER, Transsylva.<br />
nine as Moldavia3 descriptio, Colonial, 1696, in-f.
STUD IULU II, 1 16. 69<br />
2. De vfeme ce contra Wara-u/aghi/orit, adeca a aNegrilorti-vlachTD, Bugek mergea prin<br />
regiunea Sa§ilorti fara a se abatte pe la Fagara§ti, urmeza necessarmente ca sub a popOrele<br />
kara-ulaghiceD Raid intellege anume pe locuitoriT din Muntenia orientala, adeca in direcliunea<br />
BuzeuluT §i a BraileT.<br />
Correlatiunea termenilorti intrebuintate de catra Raid se resuma in urmatOrea schita :<br />
C<br />
BASSARAB6-BAND<br />
a<br />
TERRA-ALUTA TERRA SASILORU<br />
r p a!si<br />
Mb<br />
Dunciren<br />
KARA-ULAGH11<br />
NoT dobandimU astt-felia o incredintare de cea maT perfecta certitudine cd :<br />
1. Nu numaT la 1240 domnTa in Oltenia unti banO din nernulO Bassarabilorg,derti Inca 'T<br />
appartinea atuncT §i FagaraplO, cacT alto -minte ellti nu avea trebuinL de a e§i intru intimpinarea<br />
Mongolilorti pe data ce ace§tiTa navalisera in ((terra Aluta. ;<br />
2. Punendti pe Raid fata 'n fata cu testimoniulo luT Cinnamti Si cu actulo maghTarti din<br />
'231, ambele analisate in Studiulti I, noT constatamt ca BassarabiT, dupa ce cucerisera<br />
Fagara§ulti de catra Ungurl intre x 160-118o, i110 perdura apoT pe la 123o §i Pao cupprinsti<br />
din not inainte de 124o;<br />
3. ConfruntandO pe Raid cu annalistulti polonti din 1259, reprodusO in paragrafult<br />
precedinte, noT vedemti ca intre 124o-126o MongoliT facusera doue invasiuni successive<br />
la "Bassarabent sets in statulti lul assara3U-bang.<br />
§ 16.<br />
TRECEREA NUMELUI BASSARABIA CATRA ROMANIA DE PESTE PRUtil<br />
In Sstoria ierarchica a atunteniet, care formeza tomulti III din opera d3 fata, noT vomO desfa§ura<br />
pe largo primordiaia origine §i secolarele vicissitudini alle illustreT familie a Bassarabilorti,<br />
sett maT bine clicendti a acesteT caste, a cariT essistinta a fostti totti-d'a-una in<br />
cea ma/ strinsa legatura cu marirea §i puterea nationalitatiT romane.<br />
D'o cam data vomti trece la epoca Si modalitatea transmissiuniT numelul Rassarabia co-<br />
tro acea portiune de peste Prutti a territoriuluT romanti, unde ellO s'a pastratO penis asta-dT,<br />
pe candti in Muntenia, adeca in propria visa Bassarabia, de vr'o trey sea patru sute de<br />
annY nu i se maT gasesce nici unit vestigiu.<br />
Acesta cestiune s'a desbattutti degTa in cea maY mare parte in Sludiulti I cu occasiunea<br />
intinderiT TerreT-RomanescT in secolulti XIV.<br />
AmU vedutti acollo pe Mircea cello Mare §i pe fiTulO sett Vladu Dracula domnindti pe<br />
ambiT termY aT DunariT pene la Pontu.<br />
Amti vi c)utti acollo pe Alessandru cello Bunti tragendu pentru hotarele Moldova de-
70<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
spre Muntenia o modesta linie, care se incepea la Bactd, mergea prin Berladti si se opria<br />
la Cetatea-alba.<br />
Amd veclutd acollo, In fine, pe Stefano cello Mare rapindd cello anteTu Terrei-RomanesdIntre<br />
1465-1475 tOta laturea dunarena dintre Braila si Kilia.<br />
Facenda parte din voevodatuld Bassarabilord inainte de giumetatea secoluluT XV, acesta<br />
buccata de pamentd a conservatd multd timpti o prOspeta amintire a primitivuluT sea<br />
muntenismtl.<br />
Astil-felTu Alessandru Lapusnenuld 10 da pomposuld titlu de aPalatinus terrarum Moldaviae<br />
et Valachiae D7 Intellegendd prin Moldavia districtele de susd si prin Valachia pe celle<br />
de giosti alle terra 1.<br />
Astd-felTu Polonuld Martino Broniowski, scriendd pe la i 579, numesce portiunea danubiana<br />
a Moldovel penes la Marea-negra : aValachia de giost, care ore-candzi se Pact lessa-<br />
rabid 0 4. .<br />
Astd-felTu cronicaruld Mirond Coatind, carele in calitate de mare-logofad vecluse mire<br />
de vechY crisove domnescT, bagandti de sema cu mirare ca nu i se presinta nicl o urma<br />
de essistinta parcalabieT In Kilia inainte de Stefano cello Mare, macard-ca gassTa o multime<br />
de diplome despre Cetatea-alba, agTunse pe la 1684 la urmat6rea conclusiune :<br />
aGTurgTuld si Braila sunt eterne suveniri alle acellord domnT muntenescT BassarabT, carT<br />
Ustapanisera o parte a Bulgariel §i acellil termii alliS atcirit unde s'a Za itu numele Dassarabiet,<br />
e<br />
deli campia CetatiT-albe pent la Eussind a fosttl totti-d'a-una moldovenesca, precumti<br />
dovedescd maT multe urice alle parcalabieT de acollo D 3.<br />
Mironti Costind sciea ca BassarabiT nu-0 intinsesera nicT o data stapanirea One la Nistru;<br />
sciea cr'd gurele DunariT appartinusera MuntenieT; sciea ca numele Bassarabia, data<br />
provincieT de peste Prutd, se datoresce Bassarabilord dela GTurgiu si Braila; numaT und<br />
°mil de geniti putea lntrevede atatil de chit, sunt acumti doue sute de annT, fIre sa fi<br />
avutti la dispositiune gramada cunnoscintelord istorice actuale, intr'o cestiune atatd de<br />
complicata!<br />
Dela 1812 1nc6ce intregulti territorid romand de peste Prutti, dela Cetatea-alba pene la<br />
Hotinti, a fostti botezatti cu nepropriuld nume de Bessarabia, pe care penes atuncT illd purta<br />
abia partea de gTosti a provincieT.<br />
Dela finea secoluluT XV si pane la inceputuld secoluluT de fate, orT-unde gassimil cuventuld<br />
aBassarabia e, putemri fi sicurT ca elld se refers esclusivamente la regiunea gurelord<br />
DunariT : a Bassarabia, sell precumd noT acumd cu nume tatarescd IT clicemd Bugiaculd<br />
dupe espressiunea lul Cantemirti 4.<br />
In susd acesta buccata de pamentd se intindea cello multd penis la tergusoruld Lalpupa'.<br />
Rapindt gTumetatea trans-prutiand. a MoldoveT, guvernuld russescti a gassitd cu calle a<br />
I) DOGIEL, 1, 618.<br />
2) Tartaria) deseriptio, Colonial Agrippina', 1696, in-f., p.<br />
2: Moldavite seu Valachiie inferioris pars, quo aim Bessarabia<br />
dicta fuit." De assemenea pe mappa, ep,re insotesee<br />
opera lul Broniowski, chiral"! : Bessarabia set' Valachim inferioris<br />
pars."<br />
3) Opisante Moldawsktej I Multansklej ziemi, in DUNIN-<br />
BORKOWSKI, Pisma, Lwow, 1865, in-8, t. 1, p. 249 :<br />
Dzinrzidw, takes Braila z Molten, hospodaraw<br />
oSs pamiatki wieczyste onych Bassaraboto,<br />
Oct nick Bassarabia ctronom tym tosniocila<br />
Insie, mappom, plearzom daremnie welawila;<br />
,,Oprdcz ze Bassarabi me° Miseyi trzymali,<br />
Va krotki csart kat morsks, so la tak nastoali ;<br />
"Ale oo ma do tego Bialogrodzkie pole?<br />
MoldaWia prawdziWa wszyetkie to podole<br />
"Po cam Entin, przywilej nie jeden to powie<br />
Burknlabetw Bielogrodzkloh..."<br />
4) Cron., II, 371. Cf. SINC.AI, 1, 388: Bassarabia, care<br />
apoi s'a numitu si Ong astii-di se numesce Bugiaefi."Croniearulfi<br />
series In agiunulti lui 1812.<br />
6) PEYSSONEL, op. cit., I, 304: La Bessarabie, aujourd'hui<br />
le Buddiak." D'HERBELOT, Bibliotheque Orientals,<br />
Paris, 1697, in-f., p.203: Bessarabie, partie de la Moldavie<br />
vers la mer noire." SULZER, Oesohichte des transalpinischen<br />
Daciens, Wien, 1781-2, t. I, p. 376: Bessarabien, und<br />
zwar : a, das tfirkisehe enthalt die Landsehaften Ismail, Kilia<br />
und Alcirtnan oder Tschetatie alba, Weissenburg ; b, das<br />
tatarische aber das ganze inners Land unter dem Namen Budschak.<br />
Cf. ibid., p. 466-64.Mappa In KANTEMIR, Beschr.<br />
d. Holden, eta.
STtJDIULU Ii, 511.<br />
71<br />
lap peste tot numele de Bassarabia, care appartinea in fapta numaT parteceller sudice din<br />
acesta vasta intregime.<br />
Toth a§a Austria, usurpandti la 1777 nordula Moldovel, creclu de cuviinta porocli<br />
Bucovina, deli in realitate acesta denominatiune se applica mar 'nainte numaT catra codrula<br />
de fagT dela Cozmina, polonesce 53ukowina, dela buk-faga.<br />
Printr'o procedure de generalisare analogs, Moldovenil din timpiT lul Stefano cellti.<br />
Mare, dupe ce apucasera dela MuntenT tota littoralulti danubianti pene la Kilia, ate impinsti<br />
apol Bassarabia pene la Cetatea-albs, macara-ca Nistrulti nu fussese altminte nicT o<br />
data alla Bassarabiloru.<br />
§ 17.<br />
ETIMOLOGIA TERICENULUI BASSARABlA DELA BESSL<br />
Dupe glori6sa dinastig, din care e0sera AlessandriT, Vladislavir §i Mircil, degTa Intre<br />
anniT I 200 13oot6ta Muntenia, dela Porta-de-ferrti pent la Marea-negra, era cunnoscuta<br />
in Intru §i 'n affara. ca Bassarabia, era poporulti muntena ca ;"?assarabenr.<br />
Acesta stare de lucrurl a durata pene pe la 1500, canda numele de Bassarabia incepe<br />
a fi accordatti mai in specie numaT termuluT marina de peste Pruta, intratti in manele<br />
Moldovenilorti, dera conservanda Inca pe atunci suvenirea dominatiunil muntene.<br />
Nescirea acesteT particularitatT de nomenclature pe d'o parte a data nascere uneT multimr<br />
de divagatiunT istorice dintre celle maT cludate, era pe de aka parte a impedecatti<br />
pentru multa timpti de a pute intellege o gramada de cestiuni de prima importanta.<br />
AprOpe toll cautati o fantastica legatura intre Bessarabia §i anticula poporti tracicti<br />
Bessi.<br />
UniT diceaa ca. este 3esso-7hracia1.<br />
Altil, ca 'n limba gotica Bess -arb arty fi insemnandti mo§tenirea Bessilorti 2.<br />
Altir ero§T ca Bassarabia semnifica pe Bessi ayclag longs movila Rabies.<br />
Bessir in susa, Bessir In grost, Bessir in drepta, Bessir in stanga4.<br />
Cera-ce 'T §i maT curiosti, este ca tocmaT natiunea, carira precipitarea filologica IT attribuia<br />
cu atata buns-vointa paternitatea BassarabieT, nu se vede de nicairr a fi locuitti vre-o<br />
data pe mallulti nordicti alba IstruluT.<br />
Bessir, devenitT famo§T in vechime prin cea mai selbateca ferocitate, traiati in muntir<br />
BalcanT, de unde '§T Intindeati din canda in canda escursiunile de holia pene la Dunare,<br />
dera nu mai iric6ce.<br />
Sub Augusta nevallirile lorti superati multa pe Oviditi, essilatti in Dobrogea de asta-c1T,<br />
espusa atunci la preda Sarmatilora despre gurele Dunarir, a Getilorti din regiunile n6stre<br />
0 a Bessilorti despre suda :<br />
Si quis adhuc lade meminit Nasonis ademti,<br />
,,Et superest sine me nomen in Urbe meum,<br />
Suppositum stellis nunquam tangentibus aequor,<br />
1) SZEGEDI, op. cit., 260: ,Extremam Cumanite seu Neldavia3<br />
partem quidam recentiores, prtesertim Geographi, Bessarabiam,<br />
quasi Be ss o-Thraeiam (IIngaris : Buesak-Orszag),<br />
nescio qua ratione inducti, nominare maluerunt."Of. TIMON,<br />
imago nova3 Hungarlae, Cassovire, 1734, in-16, p. 148.<br />
2) VELTMA.N, VOSp0111111/111111 o Bessarabia, in diaruld Sovremennik,<br />
Petersburg, t. 7, 1837, in-8, nr. 3, p. 234: nNazvanie<br />
svoe Bessarabia poluczila viereiatno of Gotov v znaezenii<br />
Bess-arf iii arb, Erdezemlia, Erbenasliedie, t. e.<br />
zemlia Bessov."<br />
3)...y,AILLANT, La Romanie, on histoire des penples de in<br />
langue um, Pars, 1844, in-8, t.I, 76 : ,,La Bessarabie sem-<br />
ble firer son nom des anciens Bessi ou Bassi, qui, maitres on<br />
instant de la rive droite du Prut, s'y seraient fortifiers au<br />
mont Rabie; Bessarabie signifierait alors Bassi de Rabie."<br />
4) Este mat en semit eomicu cola -ce face pcetuld bessarabland<br />
reposatuld Stamati carele glissincld in Cantemird versa<br />
luT Ovidid : "'nWquam miserum est inter Bessosque<br />
Getasque" qi nesciendii latinesce,ne assicurit cat numele Bes-<br />
sarabieT derivA dela poporuld Bessosqui! !<br />
VejT Zapiski Odes-<br />
skago Obsczestva Istoril, H, E05: Bastarny iii Bessy, narod<br />
thrakiiskago plemeni, so vremen imperatora Augusta<br />
Ketutria zsili p0 obieim storonam Dniestra i pri beregach Ozernage<br />
moria v nizsnei czasti Bessarabil, a ne v Mieii, i nazvan,y<br />
Ovidiem Bessoskvy."
7'2 <strong>ISTORIA</strong> ±ERR1TORIALA<br />
Me sciat in media (rivers barbarie :<br />
Sauromatae cingunt fera gene, Bessigue Getaeque,<br />
Quam non ingenio nomina digna meo!" 5.<br />
Peste patru secolT eT locuTati tota in Dacia lul Aurelianti, unde a reu§ita pe la 400 a-T ,<br />
crwina celebrulti episcopti Niceta, fundanda acollo cate-va templurl, dintre cariintr'unula<br />
officiat GreciT in limba greca, in altulti Romania in limba romana, in cellti allti treilea BessiT<br />
in limba bessic5.8.<br />
Intr'untl cuventti, numal in Bessarabia eT n'atl fostti in vecil vecilortt.<br />
Prin urmare, &Tara BassarabiT sa nu fi domnitu la Kilia, §i totu Inca BessiT n'aveati ce<br />
cauta in Bugiacti.<br />
SincaT dice intr'una locti :<br />
fake fi ca BessiT din Tracia, unde locuTad maT 'nainte, ati trecutti in partea DacieT<br />
vechil ce se chTama acuma Bugiacti, si ca dela de4T s'a numitti acesta Bessarabia. BisaseniT,<br />
call se punt impreuna cu RomaniT in diplomatulu luT Andrea II, craTulti UngarieT,<br />
use 4da a fi fostti rema§ite de a Bessilorti D 1.<br />
,Vote fi ca BessiT att trecuta, dera BisseniT se vedu a fi Bessl, o admirabila contradictiune<br />
intre termini : unti lucru evidinte consecinta uneT simple possililitlic t<br />
,Vote fi, de ce?<br />
Se vede, de unde?<br />
BisseniT, pe mei actulti din 1224, citattl de SincaT, IT mentioneza in adeverti ardati<br />
anume in Transilvania la unti loco cu Romanii : silva Blacorum et Bissenorum. 5, era unti<br />
tribti orientalu allii Pecenegiloru, pe care totti acollo §i totti allaturT cu Romanii, adeca<br />
intr'o positiune identica din puntu in puntti, illa *c;15. la 115 8 cronicarulti germanti Ottone<br />
de Frisingen : uPecenatorum et Falonum campania 9 9.<br />
Ore acestiTa venitT in evulti media din fundulti Asiel abia pe la annuli 900, sd fi fostti<br />
posteritatea acellorti BessT, pe carT toll classiciT ni-T aretta stabilitT din cea maT departata<br />
anticitate pe crescetult Hemului?<br />
Decd SincaT aria fi cunnoscutti intima correlaliune intre TassaraZ §i Bessarabia, ellt nu<br />
committea o assemenea enormitate!<br />
Derti sa lassamti la o parte pe BessT.<br />
Vomtl analisa o aka, incurcatura nu maT putina originals, in care tots 68assarabia a arruncata<br />
pe istoricil nostri.<br />
§ 18.<br />
VLADU VOEVODULU BASSARABIEI DIN 1396.<br />
Scotenda la lumina actele dintre Polonia§i terrele romane, Dogiel a publicatt o diploma,<br />
care se parea tuturorti a fi o cimiliturd.<br />
6) Tristinm 1. III, el. 10. Cf. STRABO, 1, VII, c. V, § 12.<br />
Despre tote poparele, cote all fostti stabilite vre-o datA<br />
16ngii DunArea de gTosa, ve4I KATANCS1CU, De Istro ejusque<br />
adoolis, Buda), 1798, in-4.<br />
6) Vita S. Theodosii, In PAGIUS, t. 2, p. 9, ap. SCHAFFARIK,<br />
Abkunft d. Slaven, 71: ,,In primo temrlo laudes Dei grteca<br />
lingua personabant, in altero Bessi sermone sue prteconia eanebant,<br />
in ter io Armenii numini supplicabant." In acestil<br />
pretiosd passaglu, re care nimenT Inca nu l'a tntellesu pOni3<br />
acuma, Armenii nu snot Armen!, car! n'aillocuitd nicT o datit<br />
in Tracia, ci anume Macedo - RomanT, car! One astli-41<br />
pronuntit Armand in WA de Roman* dupA, cumb ve(IT in<br />
HAHN, Albanesisohe Studien, Jera, 1864, in-8, p. 33: Die<br />
Pinduswlachen nennen sich nicht, gleich ihren im Lande zerstreuten<br />
BrOderr, Rum, sondern Armeng." Cf. ibid., 231,<br />
unde insusT Hahn se mirk de assemenarea acesteT forme cu<br />
numele Armenilora.Passagiulti de maT sash din Vita S. The-<br />
odosii este prima mentiune positivA, despre Macedo - roman!.<br />
7) Cron., I, 70.<br />
5) ENDLICHER, Monum., 422.<br />
9) MURATORI, Scriptores Berum Italioarum, t. 6, p. 665<br />
sq., ap. SCHLazER, Sammlungen zur Geschichte der Dentsehen<br />
in Siebenbilrgen, Gottingen, 1795, in-8, p. 231.<br />
Differitele numi, sub carT ne intimpinA Pec "n scriitoril<br />
evuluT media, sunt : HaT4'eroaxivac, Ha svcixat, Pineenates,<br />
Pet inci, Petinegi, Pincinati, Pin cen arii, Pecenaci, Peden ei, Pezineigi,<br />
Pinzinaci, Pezenaci, Pecinei, Pezenati, Pesnaer, Pizenatl.<br />
VeqT SUHM, Om Patzinakerne, in Scrifter son udi<br />
det Iiiiibenhavnske Selskab etc., Kiobenhavn, 1770, in-4, t.<br />
10, p. 260-310. Diplomele maghiare iT numescil : Bisseni,<br />
cela -ce se pronunta Bitzeni," precumti §i Bessi Betzi."<br />
"NT PRAY, Dies., 168-70; §i DANKOVSZKY, A11013yRIUS, Reza<br />
et Thnrotz recensiti, Posonii, 1826, in-8, p. 18. Scriitoril<br />
oriental! li died: Badginak. Vogl D'HERBELOT, ad vocem.
ST UDIULU n,1 73<br />
CI etaind aci intrega dupa traducerea luT SincaT, o traducere liaiva, derd forte fideld :<br />
aIn numele Domnulur amina. Vlada, Voevodulgassarabiet §i Comitele SeverinuluT, s. c.l.<br />
Insciintamt pre toti, carT vort aucli acestea si li se cuvine, ca luancla in minte multumi-<br />
0t6re cu Anima neurtd.tOre darurile celle multe si mergerea nostra inainte, carT ni le-aa<br />
garetata noue si domnielort nostre pre-serinatir principT si domniT nostri, domniT Vladia<br />
slava, craTula Polonier, archi-principela Litvaniel si mostenula RussieT F. c., si muTerealur<br />
0Edviga, craiesa PolonieT si mostena craimilora UngarieT, feta care trdesce a luT Ludovicti<br />
0reposatului craTuluT UngarieT, si maT allesti cuma nr-aa &mitt noue aceTa -sT domnT, cra-<br />
°Tula si craesa, maT de-una-cli voevodatulgassarabier, §i domniele carT le avemU in craimea<br />
0thagarier, si prin cdrtile selle ni le-ati data si intarita d'a-pururea; grudecama a fi cu vrednicia<br />
si cu dreptate, ca cu atata mai intinsa statornicia sa fima ascultAtorT de densii, cu<br />
a catti maT multa ne afildma mangdiatT prin inaltarea nostra cea de dansir Pdcuta la v6rfula<br />
domnier ; si pentru ca ama gasita, ca crAii-nea UngarieT de-multa a venita la numita domnd<br />
0Edviga, craiesa PolonieT, ca la o singura mostend a craimir UngurescT ce trdesce acuma,<br />
si drepta aceTa §i la numitula domnula Vladislava, craTula PolonieT, sotula e cella de cd-<br />
0satoria, cu cadinta de mostenire, precumti ama intellesd ca se copprinde in cdrtile carT<br />
s'ati facuta despre acesta prin insu-sT craTula Ludovicti si prin locuitoril craimilora ceT<br />
0Ungurescr si ceT Polonescr ; asa si noT cu domniele nostre ne legama a remane suppusT<br />
a numitilort domnilora Vladislava, craTulul PolonieT, si el-dieser Edviger, si craimiT lora a<br />
a Polonier si UngarieT. Pentru aceTa din adeverata sciintd, cu buns credintd, fara de inse1-<br />
01d.crune, prin rondula acestora de aci inainte ne facemd, suppunemd si marturima, ca<br />
0vomti fi pururea credincrosT domnilort Vladislava craTulur si EdvigeT ex-dieser, pruncilora<br />
usi mostenilora lora, crailora si craieselorti Monier si Ungarier, si craimilora acestora: cu<br />
°tote domniele si suppusii nostri; fagg.duinda si acesta cu aceTa -sT buna credinta, ca<br />
domnilord craruluT Vladislava si craieser Edviger, pruncilorti si mostenilord lora cellora<br />
Omar susti 4isT, noT, domniele si suppusir nostri ceT di§T, pururea li voma fi ascultatorT, si<br />
uvomti sta longs densiT cu satulti, agTutoruld sl buna vointa impotriva tuturord inamiciulora<br />
lora, si de voma aucJi ce-va de reti, noT cu t6ta puterea nostra voma pune impede-<br />
. care. Protivnicilora lora nu li voma prinde parte; in contra craimilora si terrelora lora<br />
a nu ne voma radica, nicT le voma cupprinde; si tote pricinele si improtivirile, ce s'ati fl-<br />
Mita sea se vora face assupra lora prin orT -carT inamicT, cu cuventula sea cu fapta, le<br />
voma impedeca; si valva si cinstea lora o voma inalta cu tota puterea nostra. Prin mareturirea<br />
cal-Wort' acestora, carT le-ama intarita cu pecetea nostra. Data in orasula Ara<br />
gesa, in serbdtorea pre-santer nedespartiter Treimr, din annuls DomnuluT 1396..<br />
In acesta acts Bessarabia se repetd de doue orT :<br />
1. a Vlad Tiapwoda 3essarabiae nec non Comes de Severino o ;<br />
2. Woiewodatum 13essarabiae et Dominia, quae in Regno Ungariae obtinemuss.<br />
Cine-T Vlacla ?<br />
Ce-T Bassarabia?<br />
SA auclima pe Engel.<br />
Ella dice :<br />
Dupa und acts din 1396 sedea in Argesd unt Vlada, dandu-ouumele de Vajvoda Tesasarabiae<br />
§i "Gomm Severini. Sub espressiunea de Vajvoda Bessarabiae ea intellega banatulti<br />
0Crarover, cacr muntiT CraToveT se chramd. si 'n Thurocz alpes Bazarath, era sub espressiu-<br />
a nea 'Comes Severini pe commandantula cetatir ungare marginerie Severintl n 2.<br />
1) nown, I, 623. die Crajovaer Gebirgeheissen such bey Thurotz : alpes Ba-<br />
2) Gosch. d. Wal., I, 161: Unter dem Ausdruck : Vajvo- zara,th, und enter jenem Comes Severini, den commandanten<br />
da Bessarabiae, verstehe ieh hier den Ban von Crajova, denn der ungr. Griinzfestung Szordny und ihres Goblets."<br />
10
74<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIAL&<br />
De'nteYu, alpes Dazarath, nu se gassesca in cronica lul Thurocz, ci inttJo diploma a imp&<br />
ratuluT Sigismundti din 1408, unde nicT acollo nu sunt alpesazarath, ci alpes Tazara 37 adeca<br />
muntele Yasserea din Mehedinta 4.<br />
Ana douilea, banatulti CraTovei pe la 1396 se dicea tocmaT anti SeverinuluT, incatti este<br />
cludata distinctiunea pe care o stabilesce Engel intre Bessarabia §i Severinurn, harazinda<br />
primula din ace§tT dour termini numaT CraTovei.<br />
SincaT, voindti sä indrepte pe predecessorulti sea, a caduta in nesce errorl §i maTgrave.<br />
Ella dice :<br />
Bassarabia, allti cariTa voevodatti l'a dobanditti Vlada dela Vladislavti §i Edviga, n'a<br />
a fostti muntiT luT Bassaraba ceT din banatulii CraToveT, precumti se-1*nd pre-vestitulti<br />
a Engel, pentru cd banatulti CraToveT era sub Mircea-voda, nicT illy putea ddrui Edviga<br />
a cu barbatults el Vladislavti, ci a fosttl Bugiacula de acuma, cumti aretd crisovulti. NicT<br />
ate mira cd Vladti se scrie pre sine comitele SeverinuluT§i da crisovulti din Arge§a, pen-<br />
. tru-cd de§i n'a fosttl fiTulti luT Mircea-vodd, dera a trebuitti sä fie dintr'untl nema cu den-<br />
. sulti §i a pututti sl-§T find titlulti SeverinuluT §i sd locuescd in Arge§a, maT 'nainte de a<br />
«merge in Bassarabia.<br />
Ca §i Engel, SincaT crede in essistinta 'a muntilord BassarabT<br />
Ca §i Engel, ella nu observa cd Severinulti §i CraTova formats unti singurti §i acella-0<br />
banatti alla OltuluT.<br />
MaY pe d'assupra, ella affirm, cd. Bassarabia a fosttl Bugiaculti cumil arratd crisovulzi, pe<br />
candti crisovulti, ori-cumti s'arti citi §i on -cumti s'arti traduce, n'o arrata absolutamente<br />
nicairT!<br />
A trecutti vr'o §epte-decT de annT, §i vine d., Rosier-,<br />
SI fie Ere maT norocitti decata Engel §i SincaT?<br />
Ella dice :<br />
.In 1396 appare pentru prima 6rd peste Prutti a§a numitulti voevodatti allti BassarabieY,<br />
I fundatti de ci tra cine-va din familia Bassarabilora a 6<br />
Totti ceTa-ce spunea SincaT, numai dOra maT pe scurtti !<br />
Gebhardi, mai vechTu dintre toff, derti §i maT criticti tota-d'o-data, intellesese singuril<br />
actulti din 1396.<br />
Ecce propriele selle cuvinte :<br />
a Pe candti Mircea s'a alliatti cu Sigismundti, plecanda impreunala Nicopole contra Turi<br />
a cilorn, unti Ere -care Vladti a usurpatti tronulti muntenescti, prestanda omagiti de vassaa<br />
regineT polone Edviga, ca Si candti ea arts fi fosttl regina a UngarieT. Vladti 41 da<br />
0titlula de Voivoda Bessarabiae nec non 'Comes de Severino, sub-scrie diploma in oppido Wrgisch<br />
§i accepe dela suzeranti Voievodatum lessarabiae et ',Vominia in regno Vngariae. Aceste `Do-<br />
. minis sunt Fagarapla §i Amla§ula, §i fiinda-cd possessiunea ArgepluT §i a SeverinuluT<br />
I probeza O. Muntenia appartinea luT Vlada,<br />
apoT nu p6te fi nicT o indoueld cd numele<br />
(d3essarabia nu se refers la departata provincid de peste Pruta, ci anume la aceia-ce in di-.<br />
a plomele lul Mircea se chiamd Transalpina.<br />
Pent aci Gebhardi este admirabilu.<br />
Ella maT adauga inse din nenorocire :<br />
8) PRAY, Annal., II, 191 not a.Totil Alper Pazara ne mai<br />
intim! ina Wen dip( mit a regelul Albertu din 1438 In PRAY,<br />
Dias., 144. Alper Bazarath 'kaki!<br />
FRUnESCU, Diet. top., verb() Paserea.Cf. LAURIANC,<br />
1st., 279.<br />
5.<br />
8) Cron., I, 369.<br />
6) Rom. Stud., 297: nDie 1396 zuerst genannte Wojvodsehaft<br />
Besrarabien bstlich des Prut empfing wol von Hit en<br />
den Namen , ale Mitglirder ihres Moses ems Ffirstenthum<br />
daselbst erriohtet hatten."
STUMULD II, 118 76<br />
4Probabilmente in originalti va fi fosta Bassrath sea Yazara, 616 traducetorulti a bagatti<br />
.Bessarabia; pe care o cunnoscea maY bine '.<br />
1. Originalulti e scristi latinesce, era nu s'a tradusti dintr'o alts limbs, dupa cuma crede<br />
Gebhardi;<br />
2. Bassrath este totti Dassarabig, numal sub o forma treptatti desfigurata de catra cronicariT<br />
maghTarT si imitatoriT lorti din occidinte :<br />
Bassarad, Bassarat, Bassrath, Tassarab8;<br />
3. Despre Xazara, adeca muntele Passere de peste Oita, fora nici unti legamenta cu<br />
numele Bassarabilora si alla BassarabieT, noT amts respunsti maT susti.<br />
Pray, scrienda la 1787, patrons o ipotesa analogs cu a luT Gebhardi si espusa la acellea-sT<br />
obiectiunT9.<br />
Cu treT secolY inainte de $incaT, de Engel, de Gebhardi, de Pray si de d. Rosier, actulti<br />
in cestiune fusese in manele luT Kromer, carele etta cumti illa resuma :<br />
In annulti 1396, pe canda Sigismunaa, regele UngarieT, se lupta fi ra succesti la Ni-<br />
/ copole si uniT ilia credeati peritti acollo, "Pada, domnulg atunteniet §i bang allii Severinulza, a<br />
intratti sub suzeranitatea regeluT polonti Vladislava si a regineT Edviga, considerandu-T<br />
I de mostenitori aT UngarieT 1°.<br />
Catra relatiunea lul Kromer sa maT adaogama ca acestti Vladtt n'a fostti o ruda a mareluT<br />
Mircea, precumti affirms $incaY, ci chTara fiiulii sett, devenitti mat in urma celebru sub<br />
numele de Vlada Dracula.<br />
Epizodulti din 1396 este o lungs $i interessanta drama de famillia.<br />
Mircea piecandti cu Ostea maghfara a ifnperatuluT Sigismunda la battalia dela Nicopole<br />
contra terribilulul padisaha ottomanti Baezida Ful,gerula, unde a gYucatti prin viteziA unulti<br />
din rollurile celle maY frumOse ", tronulti princiarti a incaputti unti momenta in manele luT<br />
Vlada, unulti dintre numerosiT bastardT domnescl 12) hotarita cu on -ce prep a resturna<br />
pe tats -sett<br />
TocmaT atuncT Polonia se affla in dusmania cu Ungaria, cad in ambele terre domnTa<br />
prin dreptti de ci satoril ate unti ginere : Sigismundti alit UngarieT tinea pe Maria, fiYa<br />
reposatuluT rege Ludovicti, era pe sora acesteTa Edviga o tinea Vladislava alit! PolonieY,<br />
incatti murindti cea de'nteTu, corona trecea legalmente la cea-l'alta, adeca Vladislava pretindea<br />
prin Edviga a fi ella rege legitima anti UngarieT, contestanda dupa mOrtea Marie<br />
validitatea luT Sig,ismunda ".<br />
Fiinda-ca Mircea prim cu UnguriT, Vladti se unesce naturalmente cu PoloniT.<br />
Astti -felYu se inchiall tractatulg din Arge§t in diva. sante TrinitatY, adeca la 18 octobre<br />
139614,<br />
e canda battalia dela Nicopole, in care ati fostti battuti UnguriT si Mircea,<br />
dandu-se luT Vlada speran;a de a'sT pute mantine domnia, se intemplase la 28 septembre<br />
15, cu forte putine cline inainte.<br />
7) Gesch. d. Wal., 299: Vermuthlieh stehet im Original<br />
Bassrath oder Pazara, and der ljebersetzer schob daily das<br />
ihm bekanntere Bessarabien enter."<br />
8) VedI mai ma passim.<br />
9) Commentarii historic! de 741+1(31111e cum regno Hunpixie<br />
next!, ed. Fejer, Budie, p. 122: Originale<br />
valachieo sermone exaratum fuit, sed traduetor polonus egregie<br />
hallucinatus est, dum pro Bazarabo, quad cognomen pluribus<br />
Valaehite Vajvodis commune erat, substituit Bessarabiam,<br />
cum inter utramque provineiam tote Moldavia interposita<br />
alteri principi paruit?"<br />
10) De rebus Polonornm, lib. XV, p.251: Hoe ipso anno,<br />
nempe 1396, Sigismundus, rex Ungarorum,infeliciter pngnavit<br />
apud Nicopolimcomque periisse putaretur, Wlaclus<br />
Transalpinae paiatinus at comes Sevrinensis sive Zwerinensis<br />
omm ditione sea #n fidem et olientelam Wladislai re-<br />
gis Hedvisque reginae Polonorum, uti haeredis Ungariae ultrb<br />
eoneessit."<br />
11) SCHILTBERGER. MADAME DE LUSSAN, ap. ENGEL, Gesch<br />
d. Wal., 160. etc.<br />
12) DUCAS, ap. STRITTER, II, 911.<br />
13) Tottoocz, 275: ReginaMaria, gravi prteventa mgritudine,<br />
Irgrmarrailer et item liquit. Nee illius obitus Regi Sigismundo<br />
parum curie peperit. Nam rex Polonorum Ladislaus<br />
defunctm Regime sororem uterinam, Advigam denominatam,<br />
matrimonialis foederis grato in contnbernio habebat. Ipsam<br />
igitur eonjugem snam, sceptro mortum sororis potiri ratus,<br />
contra Regem Sigismundum exereitum eopiosum movit."<br />
14) S000tindn -se ca Festum Trinitatis ultima duminiett dopa<br />
Rosalie. Vedi Part de verifier les dates, Paris, 1818,<br />
in-8, t. 2, glossaire des dates, p. 17,<br />
15) KATONA, XI, 406,
76<br />
!STORM TERRITORIALA.<br />
Cronologia concurge aci inteunti modti vigurosti la limpedirea adeveruluT.<br />
Eroulti dela Nicopole se intOrce in capulti armateT muntene, apuca pe usurpatorulti fiTu<br />
si, drepttl pedepsg, illu tramitte la Buda, ca sa-le padesca acollo, sub chipti de educatiune<br />
la curtea regescg., tocmaT aceTa contra cgrora conspirase.<br />
Vladti se incercg. a fugi din Ungaria in complicea Polonia : e urmarito, resists cu o barbatia<br />
omerica care uTmesce chTarti pe inamicil seT,.derti este prinsti Si addusti inapoi".<br />
Peste catti-va timpti ellu reu§esce totu*T a scapa din Buda §i allergy la Constantinopole,<br />
intranda in serviciulti bizantinti ".<br />
S6rtea ulteri6ra a acestul principe, urcarea'T pe tronti in urma luT Mircea, gloriOsal<br />
domnig, de patru-spre-cled annT si m6rtea'T prin trgdare, nu ne interesseza in casulti<br />
de fatg.".<br />
Ecce cine a fostti a waywoda Besscrabiae 8, pe care Since §i d. Rosier tllti gonescti in<br />
Bugiacti, erti Engel illti inchide in CraTova...<br />
§ 19.<br />
ETIMOLOGIA TERMENULUI DASSARABIA DELA BASTARNL<br />
Teoria luT Cantemirti despre cuventulti 5'assarabid este impr.g§tiata pe id pe collea in<br />
celle treY principale opere alle illustruluT autorg : Descrierea atoldover, Astoria Jmperiulut `ttoman:I<br />
Si "Gronicula Romano-moldo-vlachilorii.<br />
In cea de'nteTu ellti dice :<br />
aNumele BassarabieT derive, p6te, dela poporulti Bessi. Dupe, Ptolemeti, d'assupra Da-<br />
cieT locuTati Peucinil §i Bastarnil. Matelu Praetor vorbesce, intre cet-l'altr, despre identi-<br />
.tateaBastarnilorti cu BessiTsi.<br />
Cantemirti se intemeTaza pe Ptolemeti §i pe Matelu Praetor.<br />
Ptolemets, traindti in Egiptti pe la 16o-18o dupa Cristu, adeca putiati in urma cuceririY<br />
DacieY, a§eda in adeverti pe a§a Siisi1 Bastarni la nordti de CarpatT : xcet Sapp .67.0 Aavlav ileuthot<br />
at<br />
xai Bacrrcipvat. 2<br />
Aceia-§1 positiune, Inteo epoca ce-va maT vechid, 1i accorda Plinio, maT spunenclu-ni ca<br />
erati anume din semintia germang..3<br />
Cam totti pe atuncT IT mentioneza Tito-Livia, fdcendu-T Celt14.<br />
Appianti nu specifics vita lore, fie ea germand sett celtica, derti IT pune pe acella-§1 territoriti<br />
cu DaciT3.<br />
16) Diploma din 1430 In KATONA, XII, 539: Laykone filio<br />
olim spectabilis et magnifici Merche, voivothe partium nostrarum<br />
Transalpinarum, in curia nostra educato, sinistro<br />
use consuio, de ipsa curia nostra et de hoe regno nostro<br />
Hungarite furtim at clandestine effugiente, at versus alienas<br />
partes se reducere volente, tamquam fugitive cum iota suit<br />
comitiva usque ad alpes partium nostrarum Scepusiensium,<br />
gum vicinte ac props metas Regni Polonim situato3 sunt,<br />
perveniente, iidem Martinus at Georgi us (Turzo de Bethlemfalva)pra3dictum<br />
Laykonem insequentescum vaivodis ac<br />
cunctis suis eo tune sequacibus, licet viriliterresistentibus<br />
et se per maxima bellorum praeiudia defendentibus, captor<br />
maiestati nostri adduxerunt at assignarunt.<br />
17) STRITTER, 1000 eit.Cf. ENGEL, Gesch d. Wal., 361.<br />
FROM, I, 386.ttuttuutr, 289.<br />
IS) Vomb adduce toted cuvintele 1tiI DLUGOSZ, II, 34, despre<br />
catastrofa lul Vladfi Draenlii In 1447, fiindu-cit'lit numesee<br />
erod,cad diploma din 1396, voevodfi allfi Bessarabiel: loannes<br />
de Huniad, Gubernator Regni Hungarite, collect° non<br />
mediocri exercitu, simulans se contra Turcas iturum , in<br />
,Bessarabiam, cunt Stanculone, praefecturus ilium Bessara-<br />
bis in Voievodam, Vlad Voievoda expulso, deseendit. Subintrans<br />
autem clandestine terram Bessarabiae, et Vlad Volevodam,<br />
nullam hostilitatem hujusmodi suspicatum, incautum<br />
et securum reperiens, una cum filio interferit etc"SINC.A1,<br />
II, 14, esclamit cu mull& naivitate: Citte Ike aci Dlugosz,<br />
tote sunt adeverate, numai ceittl ammestecd Bassarabia Cu<br />
Valachia"il<br />
l) Besehr. d. Mold., 70, nota : Ptolemaeus schreibt : 0berhalb<br />
Darien wohnen die Peucini and Basternae. Dass die<br />
Bastarnae einerley mit den Bessis seyn, meynt unter ander!'<br />
Natthaeus Praetor".<br />
2) Geogr., III, 5: Zaourttlas ev Ei3e47rn &hug<br />
8) Hist. Nat., IV, 14. Germanorum genera quin que... quinta<br />
pars Peucini Basternae, contermini Dacis".Cf. TAcrrus,<br />
Germ., 46: Peucini, quos quidam Bastarnas vocant, sermone,<br />
cultu, sede ac domiciliis, ut Germani agunt.<br />
4) Annal., XL, 67: Facile Bastarnis Scordiscos iter daturos,<br />
nee enim aut lingua aut moribus aeguales abhorrere.<br />
5) De reb. Illyr., XXII : c; Karmic), rc z Towable maciisevov<br />
4 Tay ,elaxav ;tea Baaraeve7v rdAe ievv, pl nicety eial Z013'7aveov<br />
eto,
STUDIULU IL 1 20. 77<br />
Critica istorica moderns, nedecisa intre germanismulti si celtismulti Bastarnilora, prefera<br />
a concilia controversa, numindu-T Celg germanisatib S.<br />
NumaT cu BessiT nu I-a amestecata nicY o data nemini!<br />
In Ovidia, in Strabone, in Iornande, in Dione Cassia, in totiT classiciT fares osebire, BastarniT<br />
si BessiT, unit dincoce, cel-raltY dincollo de Dunare, sunt doue pop6re d'o potriva<br />
antice, derti absolutamente differite prin locasa si prin tulping.<br />
On area de a-T amalgama appartine luT Praetor, una archeology prussiana de pe la finea<br />
secoluluT XVII, carele nicT densula nu affirms, ci d'abia alluneca in trecdta vorba ca :<br />
dupes opiniunea unora BessiT si BastarniT aril putgA una si aceTail natiune<br />
Ecce la ce se reduce bastarno-bessismulti luT Cantemira.<br />
Bunti e Ptolemet, derti peccatti numaT ca. BastarniT n'aa a face cu BessiT, era BessiT ati<br />
a face si maT putinti cu Bassarabia.<br />
Niel chTarti Cantemirti nu insira aceste trel lucrurl atata de disparate decata ca pe una<br />
dubiosti se pote<br />
§ 20.<br />
1POTESA DESPRE VENIREA BASSARABILORU DI. PESTS paurii.<br />
In Cronictio Cantemirti lasses la o parte pe Bessi si pe BastarnT, marginindu-se a cauta<br />
o esplicatiune pentru surprinclet6rea leggtura intre Bassarabia dela Prutti si numele familliei<br />
domnescr<br />
din Oltenia.<br />
Ella Slice :<br />
Bassarabia, aT cariTa locuitorl pe vremea napaclei luT Batie prin cetati neincapendtil<br />
a &ail trasti spre Severing si peste Oita , unde si la stapania banesca unit dinteinsiT ati<br />
aagiunsa, dela earl si asta-sli famillia Bassarabescilorti in Terra-Romanesca se trage, luandti<br />
a adeca stapanitorult sea banula lore de atuncea numele de pe numele norodului.. .1<br />
Asa derti invasiunea luT Batu-hang allungase o sema de Romani dela gurele DunariT<br />
mai spre appustl peste Oltti, unde s'a ivita asta-felTu dinastia princiara a Bassarabilorti.<br />
Acesta combinatiune a luT Cantemirti se risipesce prin doue cuvinte.<br />
Pend la capdtult secoluluT XV nici o data Bugiacula nu se gicea Bassarabia, pe canda<br />
tOta Muntenia, precuma amt's demonstrat'o mai suss, purtase documentalmente aceste<br />
nume cu duoT secolT maT de'nainte.<br />
Cantemirti uTta tote -d'o -data ca pe la 124o, canda navallisera TatariT card Dunare, in<br />
regiunea de peste Prutti nu locuTati RomaniT, ci CumaniT.<br />
ChTarti Romani sa fi fostO, §i totO Inca logica si istoria ni spuna ca'n fata uneT irruptiunT<br />
inamice pop6rele nu-sT cauta scaparea pe sessti, ci in munti, ceia-ce all si facuto atunci Cumanil<br />
de frica Tatarilora, fugindu in Transilvania 2. pe eanda are fi fosta absurda din parte-le<br />
a allerga dup. refugia la Severing pe lungula terms descoperitt alit DanubiuluT.<br />
Deca era pre-departe dela Kilia pend la CarpalT, totusT nemica nu putea fi maT lesne<br />
decatti a trece Dunarea, adapostindu-se in Balcani, precuma o si obicinuTaa in secolula<br />
XIII CumaniT cei marginasT, de cate orT IT ammeninta maT de aprOpe vr'o urgia tataresca 3.<br />
6) NIEBUHR, Kleine histotisohe Schriften, Bonn, 1828,<br />
in-8, t. 1, p. 386.DIEFENBACH, 001t1011 I, Spraohliohe Doclimate<br />
Stut gart, 1839, in-8, p. 220-22.SAFAAJK, Slow.<br />
Staroz., 319-22.ete.<br />
7) PRAETOR, Orbis Gothiens, Olivae, t. 2, 1689, in-f., p.<br />
219: Stott qui Bastarnas putant ease Mos ipsos populos, qui<br />
olim Bassi, hodie Bessarabi dicunturu.Altmintrea lectors<br />
cartil Jul Praetor nu este fitrit dre-care interesfi rentru unct<br />
iptoricii a116 Romdnilor9,<br />
1) Cron., IT, 372, 375.<br />
2)14.0GERIUSCarmen miserabile, ap. ENDLICHER, 267 :<br />
Igiturma-1741 --ie evenit, at Kuthen Comanorum rex ad<br />
dictum regem (Belam) solennes nuncios destinaverit asserensquod<br />
si vellet ipsum snscipere ae in libertate tenere,<br />
nse at suos paratus asset ei Fubdere ac in Hungariam intrare<br />
etc.<br />
8) NICEPHOR. GREGOR., ap. STRITTER, III, 980, Comanica.
78<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
Sett' peste Carpatt, on peste Dunare, una din doue, acesta era callea cea stereotipa a<br />
Cumanilord4.<br />
Nict intiund casti nu fugta neminT, gdfaindd pe baraganurT, dela Prutti spre oho.<br />
Nu mat amintimti ca tocmaT invasiunea Mara dela 124o, precumti ne-amt] incredintato<br />
mat susti dintr'o fontand contimpurana, gasise degia pe unti j'assarabg-band in Oltenia.<br />
Nu putemti pretinde dela Cantemird de a fi cunnoscutd cronica persiand Medita a lul<br />
Ra§id, pe care not in§i-ne eramti catti p'aci sä n'o cunn6scemti; inse Si fax% acesta pretiosa<br />
sorginte, totu§T ipotesa luT e nu numaT nereala, dert §i neprobabild.<br />
Ellti simtTa forte ca bine termenulti topicti 5'assarabia nu pote a nu fi in cea maT strinsa inrudire<br />
cu numele gentilitid allti BassarabilorU; din nenorocire, putinetatea isvorelorti selle l'a<br />
impinsd la o errore de procedura adducendt pe BassarabT din Bassarabia, in loch de a<br />
deduce Bassarabia dela BassarabT.<br />
In .Istoria Ottomans o Cantemird mat adauga unti nod elementti de complicatiune.<br />
Elld nu se multumesce a imagina pentru dinastia bassarabesca unu legend pe mallurile<br />
Ialpuhulut, ci o mat poftesce sä se pre-amble de acollo in Serbia, Si abia-abia dupa<br />
acesta ingeniosd calletoria pe apa si pe uscatti IT permitte a sossi la Severing.<br />
In privinta bastarno- bessismulul BassarabieT Cantemird cita celld puling pe MateTu<br />
Praetor.<br />
Assupra escursiunil Bassarabilord dela Nistru in Serbia si din Serbia la Oltd, end nu<br />
adduce nicT o marturia fie catd de fictive; §i totu§T acesta este tocmaT portiunea cea mat<br />
instructive a teorieT selle.<br />
0 vomtl essamina de aprope.<br />
# 21.<br />
BANULU DARBU BASSARAB5.<br />
Etta cuvintele lu! Cantemird :<br />
Bassarabti este numele unuT nemd fOrte vechTu §i nobild in Muntenia, carele in linia<br />
I barbatesca de-multd s'a stinsti. Barbu, cellti anteTu Bassarabti cunnoscutti, de 'naintea<br />
invasiuniT turce fugise din Bassarabia in Serbia §i de acollo in Terra-Roman esca la Neogru-voda,<br />
carele l'a primitti pre-bine, radicandu-ld la demnitatea de band, cea mat inalta<br />
.in terra. Fitulti sed LaTota dobandi tronulti muntend dupa men-tea luT Negru-voda, deveunindd<br />
primulti Domnd din famillia Bassarabilord. Elld lassa unti fiTu, numitil Negoia Bassarabt,<br />
agtunsd de assemenea la domnia, nu se scie decd. indata dupa tats -sed off dupa<br />
vre-unti alto principe. LuT IT urma fiTulti sett erbana Bassarabti etc." 1.<br />
Se sparia cine-va, auclindti nesce fabule de acesta calibru in gura unuT barbatd ce possedd<br />
atatea titlurT la aureola de patriarcti and criticet §i mat allesti alit eruditiunil istorice<br />
in Romania!<br />
Acosta ni adduce a-minte und portretti dela monastirea Snegovd, d'assupra caruta pos-<br />
4) In FESSLER, Geschicbte YOU Ungarn, ed. Klein, Leipzig,<br />
1867, in-8, t. 1, p. 360, aunt resumate forte bine in astA<br />
privinti testurile eontimpurane bizantine pi<br />
maghiare: Ruch<br />
die Kumanen wurden von Batu 1238 gitnzlich thisiegt. Um<br />
,der mongolischen Herrschaft zur entgehen, Jloh ein Theil<br />
derselben uber die _Donau und matte .Rettung in Bulgarien<br />
und Macedonien; ein anderer tog mit dens Honig Kuthen<br />
zu s7wen Briidern in die Gebirge der Moldau".<br />
1) Gesehiehte des osmanisohen Retells, Hamburg, 1745,<br />
in-4, p. 608: Bassaraba, welshes der Name eines sehr alien<br />
und edlen Geschleebts in der Walachey, aber in der mfonli-<br />
then Linie 'angst erloschen ist. Denn Barbul, der erste, der<br />
unter diesem Namen bekannt ist, flohe zu der Zeit, ale die<br />
T iirken in Bassarabien einfielen, sus diesem Lande in Servien,<br />
und von da in die Walaehey zu dem Ffirsten Heglul, der ihn<br />
Fehr liebreich aufnahm, und ihn stufenweise zu dem Amte d-s<br />
Hans, ale der Masten Stelle in diesem Lande, erhob. Sein<br />
Sohn, Lajota, gelangte nach Hegluls Tode zu dem Furstenthume,<br />
und war der erste, der seinen vaterlichen Namen mit<br />
der fUrstlichen Wilrde zierete. Er hinterliess einen Sohn,<br />
mit Namen Niagoe, der gleichfals in der Walaehey zur Regierung<br />
kam etc." Heglul este o invederatil errdre de copis<br />
lft soil de tipard'In led de Negrta
sTubitli.0 IL§ H. 79<br />
haSufti egunienu a scrisa gailimatia : tIonit,%ihailit-Tepefd-assarabd a2ld patrulea roevodd<br />
o 2.<br />
Cats ore la noY nu scat tota a§a de bine istoria nacionala!<br />
Cantemira cunnoscea annalele MuntenieT maT cu semi; prin intermediulti famillieT cantacuzinescT<br />
: a avut'amti noT, Inca la Tarigradti fiinda, croniculd muntenescd cu singurd mana lot<br />
erband logofetuld pre prima limbo grecescd scrisit.4 3.<br />
SA nu se uTte cA. acesta $erbanti Cantacuzina, de 'nteTu logofetti Si apoT voda, a fostO<br />
socrulti luT Cantemira, §i el nemula cantacuzinesca se distingea totti-d'a-una prin ard6rea'T<br />
de a stringe cronice Si alte monumente litterarie alle trecutuluT nationala.<br />
De acollo trebuT sl fi luata Cantemira povestea despre originea Bassarabilora, fAra sa'§Y<br />
maT dea battaia de capti de a o suppune unul controla analiticti.<br />
De§i `Gronicu/ii /u'i sS'erband `Gantacuzind se pare cd a peritu, totusT 1110 supplenesce petA la<br />
unti punta -qenealogia -Gantacuzinilord, publicata dupa unti vechTu manuscripta de cAtrA. d.<br />
Bolliacti §i 'n care gassima intre altele urmatorula passagYu :<br />
,,Qicti unit, cuma-ca nemulti Bassarabilora se trage din banulti Barbu Bassaraba, carele<br />
a din Bassarabia a trecuta la Serbia §i de acollo a venita in Valachia la Radu Negrula<br />
vI voda, carele a fosta cello AnteTu descallecatora domnieT TerreT-Romanesd la annulti t 200,<br />
u§i cumU-ca acestti Domnti a facuta pe numitula Barbu bana CraTovei §i stapAnitorti peste<br />
ucincT gTudete. Acesta band Barbu a zidita monastirea Bistrita.<br />
Ecce dero sorgintea luT Cantemirti, card. care ellti a maY adaosti unti alto manuscripttl.<br />
pote totti de proveninta cantacuzinesca, cunnoscutti Inca in secolulti trecutti unul secretarti<br />
allo luT Constantino Mavrocordatu gi<br />
unde figura unulti lunga altulu pretinsa posteritate a<br />
banuluT Barbu Bassaraba in urmatorea ordine :<br />
1460. ',Mote Bazarebs.-1512, Negoi Bazarabs.-1610. Serbanue Baza she'.<br />
Cantemira a fi cutti pe LaTot A. fiTu allti luT Barbu, pe Negoia fiTu anti luT LaTotA., pe 5erbanti<br />
fiTu anti luT 1\16g-oil, §i asta-fellu totula a mersti de minune !<br />
Si£ cernemti Inse elementele cronologice §i biografice alle uneT teorie atd.tti de cTudate.<br />
Barbu Bassaraba vine in Muntenia la 1200.<br />
FiTu-sea este LaYotA Bassarabti.<br />
Nepotu-sea este $erbanti Bassaraba, urma§ula luT MihaTu cellti Vitezli la i600.<br />
In patru secolT patru generatiuni!<br />
Bassarabh luT Cantemirti traiaa fie-care can o sutA. de annl §i maT bine.<br />
$i nicT el ati fostti eT maT multY decAta patru peste tota : Barbu LaYota , Negoia §i<br />
Serbana.<br />
Acesta din urma dice Cantemirti avuse numaT doue fete : Ancuta, maritata dupa<br />
Petra§cu, fiTula vitezuluT Mihaiu ; llinca, maritata dupA. boYerula Constantino Cantacuzinti :<br />
§'apoT unti bastardtl, facuta cu o preutesal.<br />
Asta'T tow !<br />
Ce 'T pessa luT Cantemirti de Alessandru Bassaraba, de Vladislava Bassaraba, de Radu<br />
Bassaraba, de Mircea Bassaraba, de lunga seria a Bassarabilorti de prin secoliT XIII, XIV<br />
§i XV!<br />
Dela cronologia so trecemo la unele detallie biografice.<br />
2) Relista Romani, II, 361,<br />
8) Cron., II, 361.<br />
4) Cf. nota nostril, communing d-luT Sind §i publicalA in<br />
TUNUS1.11, Morin Terrel-Romlineeel, Bucur., 1883, in-8, p.<br />
II; o notA, re care regretArng cA d. Sionti se rare a n'o fi<br />
intellesii.Cf. Areltivn Morita, I, 2. 112.<br />
6) In Buciumnlii, 1863, nr. 27, p. 108.<br />
5) Series Principum ntriusgne `Wad's), ar. PRAY,<br />
Diss., 140.<br />
7) Op. vit., 808-9.
80 18110RIA TER RITORIALA.<br />
Banulti Barbu Bassarabti, caruT i se accorda. paternitatea nemuluT bassarabescu, appare<br />
totti-d'o-data ca fundatora alla monastiriT Bistrita.<br />
Prin urmare, acesta santa locasa cata sd fie si ella de pe la I 200.<br />
Din norocire, epoca si modalitatea fundatiuniT luT ni sunt asta-41T forte bine cunnoscute.<br />
D. A. Odobescu le-a studiatti cu tots scrupulositatea unuT adeveratti archeologti.<br />
D-sea constata prin inscriptiunT autentice, curnti-ca primula ctitoel bistritanti a fosta in<br />
realitate banulti Barbu Bassarabti, inse nu pe la I2oo, ci pe la 1500.<br />
Cu multa inainte de d. Odobescu, celebrult calletora russa Kowalewski visitase Bistrita,<br />
stringenda acollo tau felTult de date despre tnceputurile monastiriT.<br />
Vomti da aci intrega in traducere interessanta'T relatiune:<br />
uMondstirea Bistrita este fundata de earl banulti Barbu pe la 149o. Pelle atuncT era<br />
numaT o capella in numele santuluT Procopiti. Despre causa funddriT, traditiunea locals,<br />
.conforms in asta privinta cu vechTa iceins a santuluT Procopia, afflatOre in bisericd, poavestesce<br />
urmatOrele. Banulti Barbu fusese prinsti in tinerele de cdtra Turd si arruncatli<br />
a in temnita. Peste puling i se annunta sentinta de mOrte, care era sa se essecute a doua 4;.<br />
uSe face nOpte, o nOpte terribild. si solemnd, o nOpte pe care osanditula a petrecut'o tots<br />
a in rugaciunT catrd patronulti sea santula Procopiti, implorandu-la pentru scapare, cad avea<br />
d'abia 18 annT si'T placea viueta. Demaneta callaiT ese cobora in temnita si nu gasescti pe<br />
uneminT: inchisOrea era deserts. In aceTa-sT cli, intranda in capella dela Bistrita, preutulti<br />
uvede ingenuchTatti de 'naintea iconeT santuluT Procopiti pe gTunele Barbi', ferrecatti in 0a<br />
be(j.T la Ott si la picTOre. Tenerula nu sciea ella singurti, cumt si cine l'a addust din terna<br />
nips in biserica. In semnulti acestuY miracolti ella clddi o monastire pe loculti capelleT. Mai<br />
.thr4itt, dupa ce TurciT luasera'Constantinopolea, banulti Barbu, fiindti dusts dupd. cererea<br />
asultanulul la Stambulti din partea Munteniel, a rescumperatti mostele santuluT Gregoriti<br />
aDecapolitulti si le-a depusti in mondstirea sea Bistrila, unde elle se conserva pene asta-cIT<br />
intiunti scumpt sicriti, accoperite de prinOsele credincTosilora. E remarcabila marea panels,<br />
a de 'nteYu pastrata in biserica si apoT transportata in chilia staretului. Ea este restaurat., in-<br />
. se intocmaT daps desemnulti primitive. Acestti tabella represinta abdicarea betranuluT Barbu,<br />
ucarele se lassd. de bdnid si de viueta lumescd. totti-d'o-data. E investmentatt calugeresce,<br />
a fiindti gata a pleca la mondstire. Illti insotescti boieriT OltenT, toll tristi, unit chYarti lacri-<br />
mind!. cellora-l'alti<br />
a Dupg. Barbu, carele n'a avutU copiT, pasesce de 'naintea boTerT nepotulti<br />
seti, imbrdcata intr'o lunga haTna superiOrs f.r. manece, rosin qi blanita, de sub care se<br />
avede o alts maT strima. E naltti si frumosa, cu micT mustete si fd.rd. barbd. BoTeriT sunt<br />
tog barbosT. Monastirea Bistrita are apparinta uneY cetatin.8<br />
Romantica legenda, cullesd. de cdtra Kowalewski de la calugtiriT bistritani si-care offerd<br />
poetuluT stoffa uneY admirabile ballade, este importantd din acesta punttl de vedere, cd. ea<br />
ni esplicg. pe TurciT din relatiunea luT Cantemirti.<br />
pupa traditiune, banulti Barbu Bassarabti scapa dintr'o temnitg. turcesca.<br />
Dupd. Cantemirti, ella fuge de peste Prutti de 'naintea unel invasiuni ottomane.<br />
Fondula este acella-sT.<br />
Cuma inse de nu sT-a amintita tocmaY Cantemirti, si tocmaT intr'o aIstoria a TurcieTn;<br />
cuing-ca. OsmanlaiT abTa dupe 145o au inceputti a cutreera Bugiaculti?<br />
TurciT navallescli pentru prima Ord peste Prutti pe la gYumetatea secolulul XV, si totusT<br />
cu doue-sute cincT-4ecT de annT inainte banulti Barbu Bassarabti, printr'o spaima maT multa<br />
dealt profetica, se carry de acollo de frica Turcilora!<br />
Monastirea Bistrita este fundata din temellia pe la 1490, si totusT banulti Barbu Bassarabti<br />
o clddesce, o ispravesce si o zugrd.vesce ca prin farmecti Inca de pe la I200 !<br />
8) StranstTovaiaa po suszie i mortam: Harpatyy, Petersburg, 1846, in-16, p. 196-198.
SlITINULU II, g 22. 81<br />
Banuid Barbu Bassarabd, scapatti in tinerete din robin turca Si fundatorti la betranete<br />
ally monAstiriT Bistrita, ni este cunnoscuth documentalmente intre anniT 14.90-15 T o9, qi totLW<br />
cu sutimY de annY inainte ellti e favoritd allh unuT Negru-vodh.!<br />
De pe la 125o Muntenia se numesce Bassarabia, Si totu§T cellii anteid Bassarabti peste<br />
Oltti este banulti Barbu) carele traesce cu doue vecurT maT in urmal...<br />
In litteratura n6stra poporana acesta se chTarna basmtt cu minciunile: o herghelia de cat<br />
retacindti inteund pepene sett o albina ingYugata la plugo.<br />
Inainte de a ne desparti de simpaticult personagTu alla banulu? Barbu Bassarabd, vomd<br />
mai adaoga in trecetti o observatiune.<br />
Ellti se pare a fi fostti cello anteiti band allti CraToveT, ceTa-ce T-a §i procuratd caracteristiculd<br />
epitetti de 'GraZove,sculii.<br />
In prima gTumetate a secoluluT XV reedinta banatuluT oltend nu se affla inch. la CraTova,<br />
ci la Severintt, precumd o demonstra cris6vele successive dela Vladislavd Bassarabti, dela<br />
Mircea cella Mare Si dela Vladh Draculti...<br />
§ 22<br />
CONSECINTELE ASSONANTEI vim BASSARABIA 21 SERBIA.<br />
Croniculti Cantacuzinescti Si Cantemird conducd d'o potriva pe BassarabT de'nte:d din<br />
Bugiach in Serbia Si apoT din Serbia la °ltd.<br />
Serbia sett Sorabia, dupa cumtl se scriea adessea in evuld medidi, formeza materialmente<br />
maT multd decktt doue treimT din cuventuld Bas-sarabici.<br />
Assonanta este atato de simtita, incatti noT vec).urdmq degTa in Studiuld I Vene Si poporultt<br />
de gTosti, caruTa nu i se p6te imputa nicT o pretensiune pedantich., confundandd ambit<br />
termenT in antica balladd despre a Feta banuluT de Hategb n, unde variantuld modernti pune :<br />
ITO feeiorii de omit eerbesar<br />
in loch de primitivulh :<br />
Unfi feeioril bascircittescii".<br />
Printr'o assemenare curatti fonetica, fdra nicio umbra de argumentatiune, BassarabiT eratt<br />
espu§T a fi serbisag din candti in candh de card nesciinta, Si maT cu sema de card semi-sciintd.<br />
Pretinsuld actti alld magistratuluT sash-§ebeiand dela 1396, o grossolana mistificatiune<br />
din secoluld trecuth, slice :<br />
4Dupa ce ad primitti BulgariT credinta cre§tinescd, apoY ad inceputd RomaniT de atuncT<br />
as se imprieteni cu nemults serbesch, pent candd maT pe urma dobandit'aii §i Domnti din neamuld<br />
serbescIt pe marele printz7 Negru-vodd (Bassaraba... D 2.<br />
Unit fragmentd de cronica muntend din secoluld XVII, descoperith de card. d. Cretescu<br />
in biblioteca monastiriT Cozia Si allti caruT autord ni se pare a fi celebruld aventurarti moldovenescti<br />
Nicolatt Allescu-Spatard, este in acesta privinta nu maT putint esplicitd, vorbindu<br />
in genere despre boTerimea romana:<br />
eUniT stint din SerbY, altiT din GrecT, altiT din Alblna0, altiT din FrancT, altiT dintr'alte<br />
limbe, cä pi DomnT inch. maY multY din strainT ad statutd, cumd §i Tcisscireibescit se tragic din<br />
enema serlescit B'.<br />
9) VENELIN, 134 sq.Cf. EPISCOPU M 1cUW4U, Oratorio,<br />
BueureseT, 1869, in-16, Synaxarfi, p. 71. ENGEL, t ese11. d.<br />
Wal., 189. etc.<br />
1) ENGEL, Gesell. T. Sem, 180. SAFARJK, Slow. Star.,<br />
148, enumerii urmAt6rele forme allo numelui Serbfi : Serbi,<br />
Sorbi, Surbii, Sorabi, Sorabi, Sarbi, Zerivani, Zirbi, Serebi,<br />
Srbi, Srpi, etc.<br />
2) Magaz. Ist., II, 275. FOTINO, If, 28-36. BARI rz,F6ia<br />
pentru minte of anintA, Brasovil, 1846, in-4, p. 57, unde redaetorulil<br />
pune in notit: Redactia implirtlisesee acestfi doeumentil<br />
WA a puts respunde dint mat Wiwi de autenticitatea<br />
WT."<br />
0) Istoria Holdo-RomAniel, ed. Ionia, Hue., 1868, in-9,<br />
t. 1, p. 347.La assertiunea d-luT COGALNICiNU Oronicele<br />
RomAniel, Them., 1872, in-8, t. I p. XIX, eumii-el Mile-<br />
Nell nu ;Ate fi autorti alla<br />
aeestui fragmentd, ved1 respun-<br />
Sulfi nostru in columna Iii Tralanii, 1872, nr. 31.<br />
11
82<br />
!STOMA TERRITORTALA<br />
In unele manuscripte d'alle luT Calcocondita, domnult Muntenescti Dant, nepott de frate<br />
aliti mareluY Mircea, este numitti Samba, Zapdpmcc, in loco de Bassaraba, Mzaaapcip.ica4.<br />
In fine, lista anonimg a domnilorti TerreT-RomanescT, care se compusese in secolulti XVIII<br />
pentru Ungurult Peterfy dupe, differite cronice locale de carg Constantinti Scarlatti, ni<br />
spune cg nemult luT Mircea cent Mare use dice a fi fosttl nepott at regelut serbescd Eazarg a 5.<br />
Genealogia mirciang se p6te reconstitui astg-d.T dupe, documente contimpurane, ert nu<br />
dupg nesce fabule sacramentale, precumti se f.cea pene a-diniorT.<br />
Insu§T Mircea declarg in crisovele selle ca tata-seta Radu fusese frate cu Vladislava Bas -<br />
sarabti6.<br />
Prin urmare, Mircea era nepotist' (nepos ex fratre) allti luT Vladislavt Bassarabt.<br />
Regele maghiart Ludovicti Si papa Urbana V ni spunti, pe de aka parte, cuinti-cg Vladislavti,<br />
unchTulti lul Mircea, era Mu aliti luT Alessandru Bassarabtr.<br />
Prin urmare, Mircea era nepotist (nepos ex filio) alit luT Alessandru Bassarabt.<br />
MaT pe scurtt, era nepotu allti luT Vladislavt Si nepotu alit luY Alessandru, tog BassarabT<br />
unuln ca §i altulti, Si numaY BassarabY.<br />
Prin ce minune der° putea fi ellt nepotu alit luT Lazarti, principe nu maT vechTu, ci chiarti<br />
contimpuren0 cu densult, urcatti pe tronulti SerbieT abTa pe la 1371 ?<br />
Fatalele sillabe din coda numeluT Bassarabilorti, ecce ceYa-ce tncurca tOta treba!<br />
Cantemirt, Croniculti Cantacuzinesct, falsarulti actulul din 1396, ballada din Hatega,<br />
fragmentistulti din secolulti XVII, scriba luT Calcocondila, fontana luT Scarlatti, totT se tmpedecati,<br />
fie-care pe riindt, de scabrosulti sunetti<br />
§ 23.<br />
ETIMOLOGIA POPORANA.<br />
Illustrult Vico analizase astronomia, fisiologia, metafisica, cronologia poporane, in cornparatiune<br />
cu astronomia, fisiologia, metafisica, cronologia culte.<br />
Totti astt-felTu s'artl pute pune in parallels etimologia rudimentary. Si etimologia sciintifica.<br />
Similitudinea vorbelorti surprinde si impinge la deductiunT pe intellegintele celle maT<br />
rude, ca Si pe celle mai erudite.<br />
TOM differinta consista in procedure §i'n ponderositatea resultatuluT.<br />
Unit s'antt din evulti medal se numTa RenatO, ceTa-ce insemneza kerascutti: acesttl simplu<br />
gToctl de cuvinte era de aglunsti pentru ca poporult ss plasmuesca o legenda intregg despre<br />
imaginarulti fapttl aliti renascerit santalut Renate.<br />
Cam analOga este superstitiunea cea etimologicg a terranuluT romant de a se padi de<br />
focti in diva santuluT focal, de§i 430)y.a.; allti Grecilort are a face maT currendt cu elementulti<br />
oppusu alit apeT, §i deli fericitult de acestti nume, martirizatti in timpulti luT Diocletianti,<br />
n'a fostn nicT ferrarti, nicT carbunart, ci unti bietti gradinart de longs Sinopa, adecg ero0<br />
ce-va maT dedatti cu ploy Si cu puturY decatt cu ilacgre.<br />
In Elvetia se aflg. unti munte numitti Yitatti: satenii din vecinetate sunt incredintatT penis<br />
la fanatismti cg acollo, addusti de peste none Jerre si<br />
noue marl, dace famosulti Xilatti, din<br />
molleclunea cgruTa fusese restignitti in Palestina Mg.ntuitorulte.<br />
4) Ap. sTurrrzu, IT, 918, note e.In ediliunea din Bonna<br />
acesti4 variants nu este indieatfi.<br />
6) PRAY, Dies., 140: eater nescitur, sed dicuntur esse Derotes<br />
Lazari regis Servme".<br />
6) vEDTELmr, 9-14, wig nein dIn 1387, en care eonfrunthl<br />
aetulfi din 1424 In a mea Archivii Istoricii, 1, 1, 19, ambele<br />
afflitt6re In originalu in Arehivulii Statulul din BueuraseT.<br />
7) 'ken din 1366 in sINC.AT, 1, 330; PURR, IX, 3, 470; -<br />
WENZEL, Okmanyl kalaszat, t. 1, Pesten, 1866, in-8, p. 18.--<br />
Bulla din 1370 In Magaz. istor., III, 130-36 ; RAYNALDUS,<br />
XVI, Dr. 6, etc.<br />
1) SAINTE-MARTHE, Gallia Christiana, Paris, 1716-86, inf.,<br />
t. 2, p. 113.<br />
2) c.ANTENuttu, Hniga Systima ill sostoiauVe much Inmedanskila<br />
religii, Petersburg, 1722, in-f., p. 142-3.<br />
3) FLEURIEU DE LA. TOURETTE, Voyage an wont Pilot,<br />
Avignon, 1770, in-8, p. 76-9.
STUDIULU 11, 24. 83<br />
Toth astti-felTu cronicariY din evulti media inventati pe Turd in Finlandia fiindti-ca se<br />
gasesce acollo unn ora§tt numitti Turku, sett pe TroadenT in Francia de era -ce fiTulti luY Priamti<br />
se numTa Parisa!<br />
Absolutamente de acera-§T natura este §i serbismulti Bassarabilortt.<br />
Dent causa erroriT fiindti o data constatata, sa nu ne oprimtt la o gTumetate de calle.<br />
Lista domnesca a luY Scarlatti, in care marele Mircea se confunda cu famillia regesca din<br />
Serbia, ni maT spune inca ce-va, unde originea gre§elleT nu 'Dote a nu fi aceTa-sT.<br />
Vorbindtt despre domnulti moldovenescn Petru Muptn, contimpurenn si amicn alit luT<br />
Mircea, ea dice ca tata-seta era : ,Costea Mu§att, carele nu se scie unde va fi domnitn,<br />
dern se crede a fi fostti din nemuln despotiant alltt regilorti SerbieTO.<br />
Mircea cello Mare din dinastia. serbesca ; Petru Mu§atn totti din dinastia serbesca ; dinastia<br />
serbesca confundata cu BassarabiT; care's! conclusiunea ?<br />
Ecce unn puntti, demnn pe deplintt a fi essaminattt cu o estrema seriositate, cad elltti<br />
ni va permitte a demonstra cä Vladislavu §i Alessandru cello Bunn, Mircea §i marele<br />
Stefano, Negoia §i Petru Rare§n, superbiT zidarY al nationalitatiT romane de dincOce §i de<br />
dincollo de Milcovn, an fosta tog din aceia-§T nesecata in geniti tulpind a Bassarabilorn<br />
§ 24<br />
MUNTE,MISMULU DINASTIEI MU1ATU DIN MOLDOVA.<br />
Muntenia fusese in secoliT XIII si XIV in dese §i intime relatiunT cu puterniculn pe atunci<br />
imperia serbtl.<br />
DouT BassarabT, unulti pe la 127o, altulti pe la 1355, an fostti socri sett cuscri aY cellorti<br />
maT celebri cuceritorT dintre cag an esitd vre-o data nu numaT din dinastia luT Nemania,<br />
ci chTartt din intregulti nemti illiricti.<br />
Stefano Milutinti, fundatorulti marimiT serbe, tinuse in prima'T casatoria pe feta luT Litenti<br />
Bassarabtii.<br />
Stefano Du§anti, grOza oriinteluT pe la gTumetatea secoluluT XIV, insurase pe uniculti sett<br />
fiiti cu feta luT Alessandru Bassarabti2.<br />
Mircea celltt Mare, tata-sen Radu-Negru, unchiu-sett Vladislavn §i frate-seti Dann figureza<br />
pene asta-cl; ca o maTestOsa pleTada de eroT, in balladele poporane alle SerbieT3.<br />
Ne retinemd intiadinsti de a immulti aceste essemple prin ce-va din Fotino, cad este de o<br />
falsitate ingrozitore totti ce affirma eat pe icY pe collea de a fi luatti Ex 1-4; oappty.ii; xpovoXoitae.<br />
Terra-Romanesca si Serbia fiindti invecinate §i adessea in strinsa allianta, lista domnesca<br />
a luT Scarlatti avea in spriginti macarti o umbra de probabilitate candn serbisa pe BassarabT.<br />
Cumtl inse puteali fi SerbY domnil moldovenT, candu intre Moldova §i Serbia se intrepune<br />
unn intinsti spatin territorialti, §i nicT ca essista cea maT slaba urma de vr'o legatura<br />
internationala intre ambele in tote cursulti secolulul XIV,?<br />
a) 0 seria, de eitatiunI In BUCKLE, llistoire de la civiliantlon<br />
en Angleterre, trad. Ballot, Paris, 1865, in-8, t. I, p.<br />
338 sqq.<br />
b) PRAY, 1. c.: Koste Musatin, non scitur ubi prineirave-<br />
rit ; dicitur, quod ejus genus it ex familia despotiana regum<br />
Serviae".<br />
1) NICEPHORUS GREGORAS, SCriitOrii bizantinti eontimpurenti,<br />
VI, 9, dice numaY: ,,a domoulul Vlachiel", carele ipso nu pdte<br />
fi decatil domnula muntenesca de pe atupol Aithen voyvcda",<br />
uceisa inteo Willi& de catrli, Ungurl pe la annuli 1272, cum<br />
areta 0 diploma din 1285 in FLIER, V, 5, 274, ¢i in KATONA,<br />
VI, 911.<br />
2) VechTa eronici serba In V, 69: nzaruezil<br />
dsezer voevodi zaplanskago lunago Urosza."<br />
Cf. BNNALDts, 1370, nr.<br />
3) KARADZIT', Srpske narodne pjesme, t. 3, Becz, 1846,<br />
in-8, p. 54:<br />
Na Vidinu gradu bljelome,<br />
,,Ond'e bjeszo etaritz Vladisave;<br />
A na ravnoj zemil Karavlaszkoj,<br />
Ond'e bjeeze liaravlaeh &ideas;<br />
Na<br />
Bukreezn gradu bijelome,<br />
Ond'e bjeeze bego Radukbego,<br />
"S'avojIm bratonz Mirkoql vojevodomn.<br />
Despre Danii-voda, essista o admirabili balladit bulgara, publieata<br />
in Perlodiezesko spisanle na b'lgarskoto knizsov<br />
no druszestvo, Braila, 1870,t. 1, p. 106.<br />
4) FOTINO, II, 23.-,-T6te cronicele serbesei sunt esti-41m.<br />
noseute, mal cu seta, multumita reposatIdul .SAFARIK, Gesell<br />
d. sorb. Schrlftthnms, Prag, 1856, in-8, p. 227-47, ci abso-<br />
Iniamente nisi ulna din elle nu so potrivesce attn.-0 de puilml<br />
cu Imaginers creeixi novoloytto a ant Mine.
84<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Nu cumtl -va vord fi fosttl SerbT totti ca qi BassarabiY?<br />
SI vedemd.<br />
Lista luY Scarlatti serbiseza anume pe Petru atuptit, pe frate-set's Romano c.7k2u,satil §i pe<br />
tatald lord Costea atu§atil.<br />
Cuventuld muptd, disparutd acumd din limba romans cis-danubiana, derd conservatti la<br />
fratiT nostri de peste Dunares, insemneza frumosil, fiihdu o simples, scurtare din adiectivulti<br />
infrumu§ata sea frumu§atd.<br />
Macedo-ronanuld canto pent astg-c1T:<br />
setl:<br />
Aide eu mene, Mit mulatcli<br />
VecH in sus6 eerulti ? Nu e mu§attiP6<br />
La MuntenY numele propritiOltuptit ne intimpina in acte pent pe la finea secolulul xvir,<br />
ca si o forma femeTesca alwas, correspumletore cu `Bella a Italianilord.<br />
Celebrulti papa 5ormosus, sub care se intemplase definitiva schisms religiOsa intre Occidinte<br />
si Oriinte, se traduce romanesce atiqatii.<br />
SerbiT n'at avutti nicT o data si nu putead ave acestd nume curate rominescd, si ceTa-ce'l<br />
si maT remarcabild, este ce£ pent si'n limba lord ideTa de frumusete c respinsa radicalmente<br />
din formatiunea nominala barbatesca, ci se applica numaT la femeTe qi la vite : Liepava, Liepota,<br />
Liepotitza, Lieposzeta9.<br />
MaT pe scurtti, nicT prin departarea locurilorti, nicT prin lipsa de communicatiune, nicT prin<br />
nomenclature, domniT moldovenescY Petru Musatti si Romand Musatd, de'mpreuna cu tatald<br />
lord Costea Musatd, n'ati pututu fi SerbT.<br />
Care'T dero ratiunea serbisariT lord in lista luT Scarlatti ?<br />
Din celle desfasurate in paragrafulti precedinte urmeza ca. MusatesciT trebuTad O. fi fostti<br />
SerbT in calitate de BassarabT, adeca simplu numaT prin effectuld foneticd alld sunetuluTs+r-1-b.<br />
Degia Cantemirti emisese ideTa cal ambele dinastie domnescT din celle doue provincie dunarene<br />
alle DacieT se part a fi descinsti dintr'o singura vital°.<br />
Acesta asset-Pune a repetit'o apoT Samuilti Miculd".<br />
AmendouT inse ad retacitti in fantastica incercare de a infrati pe nu scim0 care Negru<br />
cu nu scimti care Dragost.<br />
FundatoriT MoldoveY n'ati fosttl din aceTa-sT familia cu fundatoriT TerreT-RomanescT; derd<br />
tocmaT aci sta cestiunea ca nu din sangele fundatorilord MoldoveY se tragead Petru Musatd,<br />
frate-seta Romano Musatd si tatald lord Costea Musatd.<br />
BO GDANESCII Si 11USIATESCII.<br />
Maramurasenuld Bogdantl, caruY i se cade cu totti dreptulti paternitatea<br />
moldovenescti, avusese fiid pe Teodorti, clisti alts -felTu Latcu.<br />
5) Ne surprinde eit, d. in escellintele se Diction.<br />
flair° dY6tymologle daerTernane, mane, Mayence, 1870, in-8, p.<br />
98 a seltpata din vedere acestil cuvdntll. Este Inse §i mat stirpring6tdre<br />
etimologia, pe care 1-o dit WOLF, Beschreibung<br />
der Holdall, Hermannstadt, 1805, in-9, t. 2, p. 9: Musch,<br />
ein Galanterie-Pflasterehen, and wer diese auf thm Gesichte<br />
!Mfg tragt, wird Muschat gerannt". Vrea a Title - dela<br />
mouche a perrucheriet francese, unit termenfi mcdernil de cochettilriii,<br />
Intrcdos6 la Roman! in timyulii Fanariotilor6!!!<br />
6) MAMMU, Grammatica macedonoromang, Buccurescl,<br />
1862, in-8, p. 149.<br />
§ 25.<br />
voevodatuluT<br />
7) Archiva Istoricii, 1, 1, 139, act6 din 1620.Cf. vENELuq,<br />
29], 299, etc.<br />
5) Arch. 1st., 1, 1, 24, edit din 1640.<br />
9) KARADZIT', Lexie., 337.<br />
10) Cron., II, 385: Hadu-vodlt NegrulO, au frate,861 aril<br />
hit Dragosii-vodlt".<br />
11) Origines DacaRomanae, ap. ENGEL, Gesell. d. Wal.,<br />
92: Doetissimus Princeps Cantemir agnovisse videtur, ubi<br />
ait, tam Radum Negrum, quam Bogdanum Vayvodam, genitorem<br />
Dregosil primi Moldavia° Principle, eissclem familke<br />
me".
STUMULU 1, 1 25. 86<br />
Nemuritorula metropolita Dositeti inci£ in secolulti XVII vecluse in anticula dipticti alla<br />
scaunuluY metropolitan, tesaura de-multa perdutti, cad nu maT essista pe la 1790 j, urmatOrea<br />
linig. genealogicg.:<br />
1. Bogdanti-vodd §i DOmna Maria ;<br />
2. FiTulti lorti Teodoro Latcu §i Domna Anna.<br />
Ella o resume in versurT:<br />
. . ...... Bogdanti-vodit,<br />
,,Cu demni-sea Maria idsscindii Mold rodd:<br />
Pre Fedora Bogdanoviciu, Lafcts se numesce,<br />
Cu domni-sea cu Anna de se pomenesee"2.<br />
Espressiunea use pomenesce. insemnezd cd erati inscri§T in pomenia.<br />
0 remarcama acesta pentru a da tots autoritatea de sorginte istorica cuvintelorti metropolituluT<br />
Dositeti.<br />
In Studiulti I, basandu-ne pe fontane contimpurane, noY amyl cercuscrisa epoca fundatiuniT<br />
MoldoveY approssimativa intre annii I350-1360.<br />
Latcu a domnitti dupe, documents autentice pe-ta 13703.<br />
Bogdanti-vodd §i acesta fiTu alla sea, ecce dero dour principT positivY, cart implu forte<br />
naturalmente scurtula intervalla de cello multa doue decennie intre 1350-1370.<br />
Cronica cea vechia a MoldoveT, scrisa in monastirea Putna sub Stefan cella Mare, adeci<br />
d'abia unti secolti in urma evenimentelorti, confirm. .acesta serid, clicenda ca dupd Bogdanti<br />
a domnita fiTu-sed Latcu, era luY Latcu T-a succesn uPetru fiTulti luY Mu§ata.4.<br />
Sa se noteze aci cu attentiune ca Petru nu este in cronica cea vechia a Moldovei fiTu alltt<br />
luT Latcu, nicY fill alla luY Bogdan, ci flu an tut atuptit.<br />
Una noU nema s'a furi§ata prin incuscrire in dinastia maramurd§ena.<br />
Romano Mu§ata, fiTu alit luT Costea Mup.tti Si frate alla luY Petru Mu§ata,' se insOrd cu<br />
domnita Anastasia, fiTa luY Latcu-vodd §i nepOta primulul Bogdanti.<br />
Acestti fapttl de o estrema insemnetate illa scie lista lul Scarlatti, in care citima : gR 0-<br />
. manus habuit uxorem eYnastasiam filiam Yrincipis Eaczko, et peperit sex filios, ex quibus Alexander<br />
Senex est ultimus filius ejus..6<br />
Illa sciea nu maT putinti metropolitulu Dositeti tota din pretiosula dipticti metropolitan<br />
Petru-vodi pre urmi purcese, cu vita<br />
Garde '4<br />
41:0 .Mu§atind; In bunit, priintd,<br />
StAtura dup'acesta luminat4 rodit<br />
n811441111 terreT Moldovel domnulli Romand-vodtt;<br />
Acosta, ce se scrie 'ntr'a terreT urice<br />
Mare samoderzavetti, ¢i 'n bunk feriee,<br />
C'a stdpitnitu-¢T terra din plain pond 'n mare,<br />
LAssatu-sl-a In scaunil puternicii maT tare<br />
Ce-a nAseutu-s1 din donna din Anastasia<br />
Pre Alexandru cellit Bunti..."7<br />
I) Dovedd lista princiard a metropolituluT IACOBU STAMATE<br />
In Geognalia, Iasi, 1796, in-4, reprodusit in WOLF, II, X<br />
XIV.<br />
2) Croniea rimatit, I ARIU Crestomatia s8u analocte,<br />
Blasid, 1858, in-8, p. 234. mirare emit de n'a bAgatil<br />
de skid erudituld editorli importantissimuld faptti, cit versurile<br />
dositelane nu stint aci decittd o parafrasit a vechTului diptied<br />
metropolitanil alld MoldoveT.<br />
3) Bulle papale In MagazInd !storied, III, 138-141. ..<br />
THEINER, Monism. Poloniae, 1, 664.RAYNALDUS ete.<br />
4) In Arohiva Istoricit, HI, 5, undo lose eroniearn15, ea<br />
rade fabulosa, a istoriel, rune inainte de acegti princit T milulu<br />
despre Drag* ¢i und flu add acestula, in privinta edruTa<br />
marturesce en naivitate ed, nu scie nici mitcarti cumil<br />
T-a fosta numele. Metropolituld Dositeti de assemenea menti-<br />
onezit pe Dragosti si pe Bassi!, delo flirt neveste, cola -ce probezit<br />
ett, n'a luatu numele lord din diptice, undo se %series<br />
tote -d'a-una Intrega famillitt.<br />
6) Petru Missal ellu Insusi numesce pe Romano frate alld<br />
sea in eorrespundinta'T cu regole polond Vladislavd din 1388,<br />
In Akty Zapadnoi Rossii, I, 22, tradusit in Arch. Ist., 1, 1,<br />
177.<br />
6) PRAY, 1. O.<br />
7) L. 0:SINCAI, Cron., 1, 362; ENGEL, 61eso11. d. Mold.,<br />
112; WOLF, Besehr. d. Mold., 13; si al(ii, inehipuindu-§1 pe<br />
MusateseT a fi fosta din nemulti luY Bogdanti, i¢T battti capita<br />
In deqertti a ghici re La(eu-vodli, tatAlu domnel Anastasia.<br />
§ineal lilu credo Vladislava Bassarabh din Muntenia, Engel<br />
preterit pe Ungurulti Stefantl Latzkofy din Ardelti, Wolf nu<br />
scie ce s mal licit!
88<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Aci o observatiune.<br />
Metropolituld Dositeti arreta forte limuritti ca Petru §i Romania n'atl fostti din sangele luT<br />
Bogdanti §i Latcu, ci din uvita carele'T atulsatingo.<br />
Totti a§a amti veclutd maT susti in cronica cea vechia a MoldoveY.<br />
Lista luT Scarlatti face pe acestT Mu§atescT din nemd princiarti, ex familia -regum, cela -ce<br />
se gYustifica nu numaT prin cdsatoria luT Romania Muptti cu fiTa luT vodd Latcu, derit Inca<br />
§i maT multti prin insuratOrea luT Petru Musata cu feta putinteluT rege polonti Vladislavti<br />
Iagello,e carele sa se noteze binecu nicT unti prep nu s'artt fi alliatd cu unti omit de vr'o<br />
origine putina illustra.<br />
Prin urmare, elm erati din dinastia moldovenescd a Maramura§enulta Bogdand, in care<br />
s'ad introdusd unicamente prin incuscrire, dera totuqT erati dintr'o dinastia romdnescd Orecare.<br />
Opriti-ve unti momentd §i cugetatT.<br />
Nefiindtl din familia domnesca dela Suceva, Mwtescil treburati sa fi fostd vrendd-nevrendti<br />
din familia domnesca dela Severinti.<br />
Adecd : BassarabY.<br />
Acesta dilemma este dictatd. de logica lucrurilorti.<br />
0 maT intdrescd inse maT multe alte consideratiunT.<br />
-§ 26.<br />
NUMELE PROPRIU MUSIATU.<br />
Unit nume propriti este cate o data o biografia.<br />
SA presuppunemu, buna -ora, cumd-ca istoria MoldoveY nY-arti fi lassatd in catalogulti<br />
principilord terreT unit singurd cuv'entd despre vodd Radu, poroclitd cello Mare, fdrd sa<br />
arrete toot -d'o-data originea'T : eT bine, considerandd raritatea numeluT Radu la Moldoveni<br />
Si frecuenta'T la MuntenT, nemicd mar multa decatti atata, unit istoricti aril fi pututd ghici,<br />
Para vr'o altd indicatiune, muntenismulu acestuT principe. 1<br />
Cam astti-felTu este qi cu Oktu,satd.<br />
In Moldova acestd nume a fostd totd-d'a-una forte insolitd 2, pe cando in Muntenia, din<br />
contra, ella se intrebuintezd la satenT pent 'n cliva de asta-c1T, §i cats, sd fi fosto fdra cornparatiune<br />
maY respAnditti cu catY-va secolY inainte.<br />
Acesta se pote demonstra.<br />
Unit nume propriti candd se generaliseza peste mesurd tntr'o terra, incatti la totti passulti<br />
intelnescT omonimY, agYunge in t elle din urma a deveni ridicolti prin trivialitate, §i de<br />
atuncY incOce, ferindu-se parintil ale maY impune copiilorii, incepe a fi din ce in ce maT rarti.<br />
Unti essemplu.<br />
'Guillaume este actualmente in Francia unulti din numile Belle maY putind favorite, fiindd<br />
consideratd ca pre-mitocanescd: utrop roturierb.<br />
Acesta disgratia provine dintr'und prisosti de Valid de catd ella se buccurase tocmaT la<br />
aristocratia francesd in curSuld evuluY media.<br />
In secoluld XII unti duce de Normandia, invitandd o trailtime de nobilT la o mare festivitate,<br />
iY imparti din glurnd in bande separate, compuse-fie -care din totT catT purtad acella-V<br />
nume de botezd.<br />
8) Acosta rege numesee eta insusY pe Petrel Musata; arnica<br />
ei<br />
ginere alit nostru" in actulti diu 1388, Akty Zapadnot<br />
Rosati, I, 22: Petr voiveda moldayskii ziat i priatel nasz."<br />
--Cf. Areltiva Istorleg, I, 1, 177.<br />
1) Totuf pe and Radu gangurd 1116 gassim11 tntre<br />
lul SI efai.4 Eellti Mare. Vely aotulti din 1481in amea Arehivit<br />
Istorled, I, 1, 76. Putea inse a fi &slit Muntenia.<br />
2) Etna ambassadorA alit luYStefanil cello Mare la, Mosova<br />
se numb, h yatu. VeqT KARMAZIN, t. 8, nota 429, edif.? Einerling,<br />
p. 99. I se applicA inse §i lul observatiunea din not% new<br />
stilt pretedtnte.Ct Arelilst.., I, 1,156.
stunium n,<br />
IDivisiunea 'Oullionzi/orii era cea maY numerOsa: o suta dace cavalier; affara de simpli<br />
scutarY 3.<br />
Nu este dern de mirare cd desgustulti si satira an succesu model.<br />
La RomaniT din Muntenia maT multe numT proprie barbatescT atti avutti o sOrte analogy<br />
de a se vede imbrancite treptatu in straturile celle mai de gTosn alle societati; dup. ce<br />
figuraserd aka data maY cu preferinta pe trona si'n divanu.<br />
MaT anteTu este Vladii.<br />
Etimologicesce, acesttl cuventn insemnezd domnu<br />
In secoliT XIV si XV ceY maT illustri principi aT Munteniel an fosttt Vladti Bassarabu,<br />
Vladti Dracula, Vladti Tepesn.<br />
Intre boTerT §i'n burgesia eran VlaclT peste V1ac,1T.<br />
TrebuYa firesce sä vine, o reactiune.<br />
Trivialisandu-se prin abuse, gloriosuln Ore-candn Vladti s'a facutn cu incetuln sinonimn<br />
alla nerodului.<br />
In secolulti XVII V1al; liT incepn a se rani, cad pe semne se nascuse degia proverbiuln :<br />
dupd ce e prostn, illa &Tama<br />
Vlada..<br />
Totn asa aii pater) Vdrea si Nand, doue dintre celle mar usate numr din primil secoll aY<br />
istoriel muntene, despre carT asta-41 poporuln dice :<br />
Care cumin venYa,<br />
Totti Udrea '1(1 chiltma" 6<br />
sett : acauta Nanti epa, si elln callare pe ea..<br />
Ecce in ce modn caderea unuT nume propriti in derisiune este o probe, istorica despre essagerata'T<br />
popolaritate inteo epoca anteriord.<br />
Acesta ursita isbise si pe atusatti.<br />
D. Gr. G. Tocilescu ni spune cd pintre terraniT muntenT nea-atu§atd, ca si nea-Vlada, ca<br />
si nea-Udrea, ca si nea-Nand, insemneza asta-dt pe unn prostolanti.<br />
Aci isT are loculti esclamatiunea betranuluT Oratin:<br />
Non semper idem floribus est honor I<br />
Poporult si copilulti cu atltd maY lute se saturd de unn lucru si'ln arunca stricatn sub pici6re,<br />
cu catn maT multd li pldcuse.<br />
In Moldova nea-atu§atii n'are nicT unn intellesn.<br />
Muntenismuln acestuT nume se maT pOte verifict pe o aka calle.<br />
Nomenclatura chorografica a RomanieT e forte ponderosa in casulli de fatal fiindn-cd a-<br />
prope tote localit file sunt botezate la noY dupe vre-unti nume propriti barbatescn.<br />
Astn-felTu celle derivate dela Vladii: Vladae, Vladen; Vlaclasesc; VladescT,<br />
Vladislava, Vladnicti, Vlada, ViddulenT, Viaduta, sunt celle maT multe in Muntenia, dem<br />
nu lipsescti vr'o cate-va nicY in Moldova 1, cela -ce dovedesce cd Vladti avusese trecere pe<br />
ambiT termT aT MilcovuluT.<br />
. LEGRAND D'AUSSY, Fabliaux du XII et XIII siècle,<br />
Paris, 1829, in-8, t. 2, p. 816: Ce nom de Guillaume, qui<br />
aujourd'hui est si roturier, etait alors fres commun chez les<br />
gens de qualite, et surtout dans certaines provinces. On<br />
raconte que Henri, due de Normandie et fils de Henri II, roi<br />
d'Angleterrei ayant donne dans son 'kale un grand festin<br />
auquel il i'ivita beaucoup de nobtesse, les eonvives, par plaisanterie,<br />
s'avisbrent de se partager par bandes, salon leers<br />
noms. La bande des Guillaume se trouva, de X10 chevaliers,<br />
sans compter les simples gentilshommes."<br />
si<br />
1 46.<br />
Vladila,<br />
4) ANTONU PANNU, PrfferbuirT, Bucuresci, 1853, in-8, t.<br />
2, p. 139.Cf. observatiunea d -lui ODOBESCU, RevIsta Re.<br />
'Ma, II, 364, undo maY adduce unit ale proverbifi : vorbi<br />
si nenea Vladii, cit'Y si ellit din satfi."<br />
6) PANNU, III, 25.<br />
8) Ibid., I, 86.<br />
7) FRUNDESCU, Diet. topogr., 527-28.<br />
8) Actulh din 1410 in Arching IstorleA) 1, 2, 12, ni offeril<br />
doul VIOT numaY in consiliula domnescii din Moldova: nu;<br />
Biriatskyi §i, Viad Dtornik.
88<br />
ISTORLA TERRITORIALA<br />
Localitatile cu radicala Vdrea: UdrescT, Udrisce, Udricani, stint tote in Muntenia absolutamente<br />
nicT una in Moldova 9.<br />
Dela Wang s'aa formata peste tota vr'o cincT-spre-clecT numirT topografice: Nanacr, Nandra,<br />
Nanesca, NanescI, Nani, NanovenT, Nanova, Nanti, dintre cad una -spre-decT in Muntenia<br />
§i numaT patru in Moldova. "<br />
SA vedemti acuma pe atusata.<br />
In Terra-P.omanescg. sunt:<br />
atu§ateset, satti in Gorgiti;<br />
atu§atescr, satti in Argep;<br />
atufatesa, selisce tota acollo;<br />
Parte-din-atufatesa, munte in Muscellt ;<br />
atwatescii, aka munte totti acollo ;<br />
atuisaterea, moqia nelocuitg. in Braila;<br />
atufatoru, munte in GorgTu. al<br />
In Moldova avema numaT Si numaT o singurg. localitate de acestg, formatiune satultl atu-,<br />
§ata in FalciTu, despre care inse nu se uTte ca intrega regiune a Prutulul de giosa pene la<br />
Marea-negra, precuma amtl demonstrat'o in Studiulti I, facea parte in secolulti XIV din ter -<br />
ritoriulti TerreT-RomanescT.<br />
In Transilvania se gassesce erW abia muntele atu§att..1, carele acesta se afila nu departe<br />
de hotarele muntene despre Hatega 127 §1 si<br />
:<br />
si<br />
tota acollo, era nu in restula ArdeluluT,<br />
noT damn de urmele numeluT propria bArbatesca atuptii in documente din secolula XIV. '3<br />
Prin urmare, limba geografica vine la rOndula sea a se pronunta pentru muntenismula<br />
Mu§atescilora.<br />
Aci inse nu se marginesce in cestiunea nOstrA missiunea filologieT.<br />
FratiT Petru Mup.ta §i Romans Muqatti, ca si tatala lore Costea Muata, ni appara in<br />
celle maT vechT fontane istorice sub o forma. nominala fOrte curium.<br />
Ama veduta degTa ca anticulti diptica ally metropolieT moldovene, o sorginte contimpurend<br />
de prima ordine, pune: avila ce? Mica Mwting.b<br />
Lista luT Scarlatti, a cariTa conformitate cu dipticula IT da multa, greutate, se esprima, de<br />
assemenea: uKoste Mtwatingo.<br />
In cronica putneng, inceputA a se scri pe la giumetatea secoluluT XV, vedema nu maY putinti<br />
: a fiTula luY Mu§ating.<br />
l4.<br />
In fine o aka cronica moldovenesca, pe care o consultase Rag-usanula Luccari pe la i 600,<br />
incatti in orT -ce casa ea este anteriOrg. luT Urechig, dice : aMusatin" 15<br />
Ce'T ore acesta atussating in loch de Xu§ati -1?<br />
Muntenil, §i maT cu sena aceT de peste Oltd, adauga una ing catra numile proprie per-,<br />
sonale, mai allesa celle finite prin r sea t.<br />
Acesta particularitate n'a observat'o Inca neminT.<br />
LuY Zudorg Vladimirescu OlteniT iT clicti Tudoring.<br />
Urbea luT Severn este pentru denOT Severing.<br />
Din lorg eT fan Floring.<br />
9) riturt9. 497-98.<br />
10) Ib., 308-9.<br />
11) Ib., 306-7.<br />
12) TREUENFELD, Slebenb geogr. Lex., Iii, 127.<br />
13) Veil despre Ladislaus filius Musath", Rominii din<br />
Distrietus Castri Dove, treT tide din 1362-63, in BA.RITZ,<br />
Tramilvaniay t. 4, Bra§ovfi, 1871, in-4, p. 238-40. Cf.<br />
FEAR, IX, 3, 380, 505.zzminv, Uber die linesen, in Kunz,<br />
Magazin, II, 300-302. prNrnu, 1)espre impartirea po-<br />
Midi a ArdelninT, Sibilu, 1864,1n-8, p. 15. etc.<br />
14) Arehiva istoricii, III, 6: Piotr syn Mustatynow."<br />
19 Ristreill di Ragusa, Venetia, 1605, in-4, p. 104: Morto<br />
Bogdan, venne Lazko, Musatin, Roman, Stefano..."
STUDIULU I1, 1 27. 89<br />
Unti munte in Gorgid Si altuld in Muscelld se numescd Carpatinit, naturalmente in loctt<br />
de `Garpatzi 16.<br />
Doue sate in olio se chrama Dobrotinit 1 17 dupd numele barbdtescd Wobrota sets Wolrotit,<br />
dela care deriva mar multe localitatr Dobrotescr.<br />
In dreptulu Mehedintulur avernd insula Florentine Si alta Florentina", provenite din 011orentie.<br />
Und sata §i o insula in Ilfovd se numescd Tatina '9 dela 7-alit.<br />
0 selisce in Dolgiti, nesce ruine in Vla§ca Si doue sate in Romanatd se clicd Marotia)<br />
dupd vechTulu nume atarotti. "<br />
Und said in GorgTu §i unto altti in Arge§d se clicti Samboting al, dela numele personald<br />
Scimbetd (Sabbatius).<br />
In Dolgiti avema : a Va11ea RobotineY. n s2<br />
Forma Mu§atinii in loctt de Mu§atti ni appare der° §i ea ca o particularitate filologica in<br />
favOrea bassarabismuluT dinastieT Mu§atescilord diri Moldova.<br />
Nu clicemu cd d'a-stanga MilcovuluT nu se affla vr'o doue -treT localitatT Ca. Hotinii) Boho.<br />
tint; Zeleting, call indica o formatiune nominala analogs; elle totu§T sunt nu numaT forte<br />
rare, derd Inca cea mar istorica din elle, anume Hotinulti, se datoresce uneT immigratiunT oltene,<br />
precumti vomtl demonstra cu o alta occasiune pe basea unuT documentu din secolul a XIV.<br />
Inca o proba, Si vomtl inchide apor epizoduld, caruTa nu T-arriti pututu da nesce proporliunY<br />
mai restrinse, cestiunea fiindtl noua, din celle maT interessante §i maT grelle tote -d'o-data.<br />
27.<br />
DOMMIA Lot 'VGA KORIATOVICTO IN MOLDOVA.<br />
Urcarea pe tronti a luT Petru Mu§atd nu urmase indata dupa voda Latcu.<br />
A fostu und intervallti candd reu§ise a copprinde domnia moldovena unti duce strain01<br />
dela care s'a conservatd urmatorulti unicd crisovd :<br />
a Cu m;la luT Dumnecled, nor principe litvand Iurga Koriatovicid voevodtl, domnulti terreT<br />
Moldover, §1 cu toll boiariT domniel melle, facemd cunnoscutd prin acesta carte a nOstra<br />
orT-cdruT omtl bunts, ce o va vede sell o va aucli citindu-se, cumt-ca acesta adeverata<br />
a sluga a nOstra, credinclosulti pang Iac§a. Litavorti, locutine'tord dela Cetatea-albs, nT-a<br />
Qservitin cu dreptate Si credinla, incatt noT, ve'clendu a sea drepta §i credincrosa slusba cdutra<br />
noT, Si maT allesti vitezia sea in lupta cu Tatarir la satulti Vladicru pe Nistru, amd mialuitd<br />
pe acesta sluga a nOstra susu-scrisa cu unuld din satele nOstre, numitd Zubroutd,<br />
a pentru carT tote este credinla domnieT melle Si a boiariloru moldovenT, arts spre mar mare<br />
taria a acestel carlT a nOstre amyl poruncitu credincrosuluT Ivanti... Scris'a Iatcu, in Beralacid,<br />
annuld I 374, iunit in 3..<br />
16) FRUNDESCU, 98. Mnntii Carpaci, see maT bino muntele<br />
Carpatii, 4 Kaencittic goy, ne intimpinl. degla in PTOLEMEU,<br />
III, 3 : tight tiv.etaxlav Aiot sof; Kaencirov tirms", de unde<br />
se pare a se fi inspiratil MARCIAZIajahaZOTULU, geografil<br />
great din seeoluld IV, in Poriple, ed. hillier, Paris, 1839, in-<br />
8, p. 98.<br />
17) FRUNI2., 164.Cf. VENELIN, 344.<br />
18) Ib., 192.<br />
19) Ib., 476.<br />
20) lb., 285.Ducil Romaniloril din Biharu in epoca invasiunil<br />
ungare obieinutaii acestil nume Ma,rotil sell Marutil,<br />
ENDLICHER, Mon. Arp., 13,.pe care numal pedantismulii soperficialti<br />
1116 pate preface in Marifi si 'n Mariotti, pe cane'<br />
ellti nu este deeAtil Mare, de unde Marutii, ea si oppusulA<br />
Micutu din Mimi intocmal ea Wine see : minus-minutus sail<br />
canus-canutus. Dela Marotil, fare olteneseulii ant, avemil<br />
satulti Morotesci in BrAila, FRUNI2., 301.<br />
§<br />
21) lb., 417.<br />
22) Ibid., 401.<br />
1) S'a, produsil pentru prima arA, in a mea Foiti de istorili<br />
si litteraturii, Iasi, 1860, in-16, nr. 2, p. 41, dupii, otiginalulli<br />
din biblioteca comitelul Swidzinski di Kiev. Ece6 to-<br />
start slavich : Milostiiu bozsieiu. my. kniaz I ov yi iurg<br />
koriatovicz voevoda. gospodar zemli moldayskoi. i s ousi boiarove<br />
gospodstva mi. sviedomo czinim is situ listom naszim.<br />
vsiakomu dobromu nan v'zriuscziu ili ego ouslysziuseziu eztezi.<br />
ease tot istii sluga nasz viernoi pan iakszia litavor. namiesnik<br />
bielograd'skyi. sluzsil nam pravoi vierno. tiem bo my vidievsze<br />
pravoiu i viernoiu sluzsbu ego do nas. a naipaczers<br />
clar'blii pod'vizi is tatary ou Bela zovomoe v'ldiczi na d'niestr.<br />
zsalovali esmy togo is'nogo slugu nasze viszpisanogo is edno<br />
at naszich sel. na imia zubrovtzi. ou... na toe v'se viera gva<br />
mi i boiar moldav'skyeh. a na bolszoiu tvrdost semu listu naszemu.<br />
velieli esmy viernomu ivan... pisal iatzko. u belad v'<br />
lieto 6882, titian 3."<br />
12
90 ISITORIA TERRTORIALA.<br />
Cronicele litvane celle vechT cunnoscti forte bine acesta. introducere a luT Iuga KoriatovicTu<br />
in §irulti domnescti din Moldova.<br />
Cea maT vechii. din elle dice :<br />
a L'ati poftitti MoldoveniT sa. li fie voda Si Pao dusts acollo. s<br />
Gebhardi Si dupe. densulti Wolf 4 ate spusti ceT .nteY Si singurT dintre istoriciT nostri<br />
cd obscurulti Iuga-voda din cronica moldovena pOte fi anume acellii Iurga KoriatovicTu.<br />
Acesta. assertiune Inse e adeverata numaT pe Zumaate.<br />
In Moldova ati fostu in secolulti XIV dour principT d'o potriva efemerT cu numele de<br />
Iurga set Iuga : unulii pe la 1374, dela care vine actulti de maT susti, Si altulu precedendU<br />
la domnia. pe Alessandru cello Bunn pe la 1399, dela care noT posseclamti de assemenea<br />
o diploma, forte autentica. 5<br />
Cela -ce a facutti cronica moldovenesca, este de a-T fi confundattt pe amendouT inteunti<br />
singurti personaglu, desi 'T despartTa in realitate tent spatitt intermediarti de vr'o treT-deci<br />
de annT.<br />
Testulti luT Urechia sung in aglunulti annuluT 1400 :<br />
aIuga-voda tntrecut'a pre domniT ceT treculT de maT 'nainte de densti; cd a tramisti la<br />
apatriarchia de Ochrida, §i a luatu blagoslovenia, Si a pusti mitropolitti pre Teoctista ; Si a<br />
adescallecatti ora§e prin terra totti la locurT bune, Si allesti sate, §i le-a facutu ocole pe 'napregTurti<br />
; §i a inceputU a daruire ocine prin terra la volnicT ce faceat vitezie la o§tY; §i<br />
as domnitti doul annT, Si l'a luatU Mircea-vodi . domnulti muntenescti la sine.<br />
CeTa-ce appartine in acesta relatiune luT Iuga II, pOte fi, affara. de datulti cronologicti,<br />
numaT dOra vr'o correspundinta cu patriarculti bulgarti din Ochrida, cad tocmaT intre anniT<br />
1395-1400 Moldova era cam certata. cu patriarcatulti great dela Constantinopole.<br />
Restulti privesce din puntti in puntti pe Iuga KoriatovicTu.<br />
In adeverti:<br />
1. aDdruirea ocinelor0 prin terra la voYnicT ce Ciceati vitezie la o§tT--§i sa se observe cd.<br />
sub Iuga., II n'a fostu nicT unti resbelluse verifica prin insu§T crisovulti din 1374, unde bolaruin<br />
Iacobti Litavorti capeta satulti ZubrautU in urma uneT battalie cu TatariT lOnga. Nistru ;<br />
2. aDescallecarea orarloril prin terra. totti la locurT bune, Si allesti sate, si facerea ocOlelor0<br />
pe 'npregTurti., este o caracteristica distinctive. a Intregel famillie KoriatovicTu, incatti<br />
lorti li se attribue re'nnoirea aprOpe a tuturoru urbilorti din Podolia : Bakota, Smotricz, Kamienieg,<br />
Braglaw, Winnica, etc. 8, erti unulti dintrIn§iT, principele Teodorti, fratele maT midi<br />
anti luT Iurga, emigrandu in Ungaria, a stramutatti acesta ereditara passiune de edificare<br />
pene 'n fundulti Maramura.§uluY. 9<br />
2) Latopisico Litwy, ed. Danilow ler, Wilno, 1827, in-P, p.. ruzo din Botosaul. Desi not cunnoseemii numat tradtteerea si<br />
60: Kniazia Lida Wolochove vziali ego sobie vicevcdhiu, desi crisovult este fart (lath, ba /net ¢i Cu nurni proprie<br />
i tamo ego okormsii."Cf. mat glosu nota 13.<br />
desfigurate, bunt dr& Bdrlin in loch de Barlic126 etc., totusT<br />
3) Gesell. de Mold., 666: In dem Verzeichnisse bey dem criteriele interne lilt punt mai pe sash de bAnuelii.<br />
Herrn Play, Dies. p. 140, bind Stet hanus III, 1391-1398, 6) Letop., I, 102.<br />
Jut gas I, 1393-1401, and Alexander 1,1401-1433, als Milder 7) Acta Patriarchates Constantinopolitani, II, 241-245,<br />
and Romani I Bohn°, Petrus Ill, 1398, als Stet hani III, nod 528 etc. Totu de acollo inse appare et intro annii 1395-1400<br />
Stet hanus IV als Petri III Soho argegeben; allein des F. ail fostii met rop( liti in Moldova de'nteiti leremiasi spot losilh.<br />
Kantemirs Angabo, days Stet han IV and Peter HI des Ste- Dela acestu din urmit s'a rublicatil unit doeumentu din 1407<br />
than s Siihre ge ee en sic d, Jurga aber nicht zu dem Geschlechte in Arch. 1st., 1, 1, 140. Metropolitult Teoctistt appartine e-<br />
gehdre, ist den Urkunden nach richtiger. In des Alb. Wujek rocel cu multi mai incoce alta Stefanil Relit Mare. Veli erosi<br />
Koialoa icz Hist. Lithuanm (Dantisci, 1650), t. 1, p. 200, findet Arch. Ist , I, 1,115. Eect in ce mcdfi Urechia confundt Jaunt<br />
sich ein gewisser Jur gas, Jurjetv oder Georg Ebriatoiviz, ein loco nu numal pe emendoui lugs, deal t Ant si re marele Ste-<br />
hthauischer Prinz, den die illoldauer aus Podolien geholt and fang, carele in adev6ru la 1456 a rugatuperatriareulti ochrifiber<br />
sich sum .EVrsten gesetzt, einige Burger zu Sutschava (MO Dorotem a da Moldova lulu metropolitfi.Vedi done acte<br />
aber gleich durch Gift getodtet haben sollen..."<br />
In Magee. Ist., I, 277-8.<br />
4) Besolrr. d. Mold., II, 18.<br />
8) KARAMZIN, V, nota 12, ed. Einerling, p. 7.<br />
4) In COGALNICKNU, Archive Ronanesa, ed. 2, IasT, 1860, 9) BASILOVITS,Notitia fendationis Theodor' Kortatovits,<br />
18-s, t. 1, p. 14. Oliginalulu slavicu se alit la famillia Ca- olim ducts do Muncacs, Cassovim, 1799, in-4, passim.
STUDIULU II, % 27.. 91<br />
MaT remane dert und singurd puntt de limuritti z u a domnitt douT annY §i l'a luatt Mircea-voda<br />
domnult muntenesct la sine.),<br />
MaT anteiu, ce p6te fi 6re : ul'a luatt la sines ?<br />
tint Domnt nu se Tea de buns void.<br />
Este evidinte ca UrechTa trebuTa sd fi intellest ret set desfiguratt din negrigire cuvintele<br />
uneT font5.ne mar vechi, pe care o va fi avutt la dispositiune.<br />
Cunnoscinta Umbel slavice, in care scrieat pe atuncT RomaniT7 descurca acesta enigma.<br />
Vziati set' uziati insemneza a lua; vezati set uzati insemneza a lcga; uznik set uzien, polonesce<br />
wiezen, insemndza captive; tote aceste espressiunT omofone confundandu-se una cu alta, cronicarulU<br />
a tradust clisa slavica a sorgintiT selle prin a luatu in loch de a prinsu in resbotu.<br />
E Si maT u§ord a inlatura o nedomerire cronologica.<br />
La 1374 nu domnia in Muntenia Mircea cellt Mare, ci tata-set Radu-Negru, frate<br />
urmap alit luT Vladislavti Bassarabt.<br />
Cu tote astea se scie ca :<br />
1. FiiT domnesci in Romania purtat titlult de voevoch" ;<br />
2. Cana suveranult era lmpedecatt de a esi ellt-insuT la lupta, trtmittea generalmente<br />
In locu-T pe cine-va din familia".<br />
Astt-felTu se intellege in ce modt marele Mircea, commandandt Ostea parinteluT set<br />
Radu-Negru, Para a fi Inca ellt-insu§T udomna muntenesct s dupa cumt int califica Urechia,<br />
invinge §i chTart °mord pe usurpatorult principe alit' MoldoveT, Litvanult Iuga KoriatovicTu.<br />
In martit 1375 acesta din urma nu maT trdia, precumt dovedesce una actt de atuncT din<br />
partea frateluT set Alessandru KoriatovicTu, carele succesese pe trona in micuth principatu<br />
nitend trans-nistriand alit' Podoliel la marginea oriental, a MoldoveT. 12<br />
Prin urmare, resbeliult luT Iuga KoriatovicTu cu marele Mircea §i peirea duceluT litvant<br />
s'atl intemplatt documentalmente intre iunit 1374, datultl crisovuluT set', Si intre martin<br />
1375, datult diplomeT frateluT set Alessandru KoriatovicTu.<br />
Actulti din i 374 se da in Berladt ; tottl in apropiare, negre§itil cu putine Mille maT In<br />
urma, cade in lupta cu MunteniT Iuga Koriatoviciu, de Ora-ce tom acollo se vedea Inca<br />
mormentult set peste douT secolT.<br />
Polonulti Martino Strykowski Slice:<br />
Iuga KoriatovicTu a fostu inmormentatt intio monastire de petra ca o gTurnelate de gu<br />
maT gTost de Berladt, unde wait fostil cu-insumi la 1575 "<br />
10) Vei,IT bun& orit in vErimusi, 19, aetulit mircianil din 1399:<br />
syca gospodstvami Michaila voevoda." Ibid., 61, unit erisovil<br />
moldovenesch din 1420 dela Alessandru edit Bunt :<br />
syna gospodstvami Iliasza voevody."Cf. observatiunea luT<br />
SINC.AI 1 330, despre NIcolaevodci din 1366.etc.<br />
11) La 1330, in resbellulii dintre BulgarT si SerbT, Alessandru<br />
Bassarabb triimitte in agiutorti Ante' pesocru-seti. VeiIT<br />
adult' serbesch din 1348 in MAIKOV, Ist. srb. naroda, 43.In<br />
resbellulti acelluYa-sT Alessandru Bassarabil contra Unguriloril,<br />
flu eel &call rollulit principal(' : Bazarab Olacum et filios<br />
ejus", dice actulit maghiaril din..4,15.1n.sap0a, VII, 4, 68.<br />
12)Dupti originalulit din biblioteca comiteluT Przedziecki<br />
publicatil in Akty Zapadnoi Rossii, I, 21.Despre Alessandru<br />
KoriatovicTu maT vecli o bullapapala din 1378 in THEINER,<br />
-<br />
Monism. POIOTIi03, T, 784. In BALTHAZAR BEHEM, Codex<br />
pletoratus urbis Cracovite, 1505, in-f., MS. &lit BiblioteceT<br />
UniversitAtil din Cracovia. p. 26 si 142, se afIA, dela acestil<br />
Alessandru KoriatovicTu o diplomh in limbs, germanh din 1375,<br />
si o alth, latinh din 1385 dela fratele sell Cont.tantinii KoriatovicTu<br />
despre carT veiji articlulti Jul Dr. HEYZMANN, in<br />
Archly fair Runde iisterreichischer Geschichts-Quellen,<br />
Wien, 1865, in-8, t. 33, p. 194, 209. KoriatoviciT erah din<br />
aceTa-¢i familliii, duealit allil LitvanieT, din care esise si dinastia<br />
polonh a Iagellonilorti.<br />
13) Kronika Polska, Litowska, etc., Kiiniasberg, 1582,<br />
in-f., p. 418: Swiadeza potym Latopiscee Litewskie y Ruskie,<br />
iz Juria Koriatowicza Woloszy na hospodarstwo albo<br />
woiewodztwo Woloskie i Moldawskie dla iego dzielnosci rycerskich<br />
wzieli, y w Soczawie na stone(' wedlug swego zwyezaiu<br />
podniesli, wszakze iako u nich iest wrodzona niestatccznose<br />
czestego odmieniania panow, Turin Koriatowicza<br />
otruli w Soczawie, pochowan u Wasziuktch monasterze murowanem<br />
za Berladem, gdziem sum by11575, pol dnia iazdy."_<br />
Otravirea ItiT Iuga KoriatovicTu in Suceva este partea legendary,<br />
a cronicelorii litvane, care se at1A, in eontradietiune<br />
eu loculti inmormenthrii sale si cu actulti nostru din 1374.<br />
Ella fusese duet la Suc4va, nu otrcivitii Cea maT veebig cronich<br />
litvanft, despre care TOT maT Bush nota 2, ictrebuintezh.<br />
licerea okormiti, care insemnezh, nu numal a otrcivi, ci ineil :<br />
a disc; unde-va. vpo dietionarulti AcademieT Russ& : Slovar<br />
Tzerkovno-slavianskago inzyka, t. 3, Petersb , 1847, in-8,<br />
p. 60. Stiykowski si urmasiT seT n'ail fnteilesu espressiuneti<br />
si au tradus'o prin otrdvire. Cyte fabule nu s'ail furisatii astiifeliu<br />
in istorih din causa ambiguitiitiT vorbeloril I<br />
si
92<br />
1STORIA TERRITORIALA.<br />
Ecce unti testa pe cant se pOte de clard din partea unul martur0 oculard!<br />
In Studiulti I noT ne-amd incredintatu ca Berladulti forma in secolulti XVI unti punttl de<br />
hotarti tntre Moldova si Muntenia.<br />
Battalia avusese dero loch chTard la fruntaria.<br />
EY bine, marele Mircea destroneza si uccide pe Iuga KoriatovicTu.<br />
De ce inse?<br />
Pentru a aseda in domnia moldovend nemula Musatescilord, despre muntenismulti caruia<br />
noT amts offeritti maT susti atatea differite probe.<br />
Resbellulti tntre Terra-Romanesca si nenorocitulti Iuga KoriatovicTu avea in vedere purd<br />
si simplu stabilirea dinastieT Bassarabilord in Moldova, unde ramura Musatescilord a fostd<br />
admisa de catra poporu cu atatti maT lesne, cu catt unulti dintiinsiT se casatorise maT de<br />
'nainte cu o Ilia a luT Latcu-voda din dinastia maramurasena a Bogdanescilord.<br />
Printr'o consecinta de origine si de gratitudine, Petru Musatd in totd cursuld lungeT selle<br />
domnie dintre anniT 1374-1399 indura One la unti punttl suzeranitatea TerreY- Romanesci<br />
assupra MoldoveT.<br />
In 1389 ambassadorulti sea la curtea polona nu se sfiesce a numi pe marele Mircea:,<br />
domnd alld set., ceTa-ce ard fi fostti ne'ntellesu Para unti gradtt de vassalitate sed cent<br />
putinti de subordinatiune. "<br />
Essista urme documentale, pe de alta parte, cumd-ca insusi scaunultt metropolitanti and<br />
MoldoveT era suppusti pene la unti punttl suprematieT metropolituluT muntend. 15<br />
Intr'untl cuventd, bassarabismuld Musatescilorli esplica printr'o singura traAsura de lumina<br />
tote misterele semi- secolareY istorie primitive a MoldoveT intre I 350-1400,<br />
Una momentu de recapitulare.<br />
§ 28.<br />
RESUMATU DESPRE MUIATESCI.<br />
Amd probatti Ca:<br />
1. Din dinastia fundamentals maramurasena domnisera in Moldova numaT tata si fiTu<br />
Bogdanti si Latcu;<br />
2. UrmasiT lorti Petru si Romano ad fosta din famillia Musatescilord, cu totulti straind<br />
celleT d'anteTu ;<br />
3. Numele Musatd, si maT allesti forma Musatind, sub care ella ni se presinta in fontanele<br />
celle mai vechT, indica o origine muntenesca ;<br />
4. Desi MusatesciT nu erati catu-sT de puking din prima dinastia moldovena, totusT descindeati<br />
si eT dintr'unti nemd romAnd princiara, incatt nu puteat fi decata numaT dory din<br />
dinastia oltend a Bassarabiloru;<br />
5. Acella care'T adduce si'T aseda in puterea sabieT pe tronulti voevodalti din Suceva,<br />
este anume luceferuld Bassarabilora : Mircea cella Mare;<br />
6. In cad timpti ad traitt primiT MusatescT, Petru si Romano, legaturele de sange si de<br />
recunnoscinta IT mantinead Para sovaire tntr'unti fellu de vassalitate catra Terra-Romanesca.<br />
Aceste sesse punturT concurgd a constitui o certitudine istorica despre derivatiunea secundeT<br />
dinastie moldovene a Musatescilord din illustra tulpina muntena a Bassarabilord j.<br />
14) DOGIELI 1, 687: NosMagnus at Romanus Hericzski Comites<br />
Illustris Principis Domini Miricii Woievcdre Transalpini<br />
etc., nee non Dugoyus Magnifici Principis Petri Woieteodce<br />
Illuldanensis Marschaleus, Ambasiatores. Recognoceimus<br />
tenors prresentium nomine at pro parte prsefali<br />
Miricii Domini nostri." Sit so observe ell, in acestil<br />
actu Mircea este Illustris, ertt Petru Musatil numai Magnificus.<br />
15) Acta Patriarchatus Constantinopolitanl, II, 494.<br />
1) Cu WW1 mat la valle se va mat ad&oga o puternic&<br />
probe eraldid, assupra curies n'amii pututfi antecipa in des-<br />
Do- voltArile de mat susd: marca nobilitartt a Muvitesciloril fi<br />
Bassarabilork este aceTa-T.
STUDIULU II, S 29. 93<br />
Ecce de ce uniT credeati pe Petru Mup.ta si pe frate-sea Romano Musata a fi fosta SerbT,<br />
totti asa precumti Cantemiru, Genealogia Cantacuzinescal Nicolati Milescu, copistulti luT<br />
Calcocondila, pretinsulti acta din 1396, ballada despre banult de Hatega, lista princiara<br />
a luT Scarlatti si altiT serbisaa care maT de care pe BassarabT, Pkg. vre-unt aka cuventa<br />
decgta numaT Si numaT assemenarea fonetica tntre Sorak Si Bas-sarabii.<br />
Asta-c1T, canda unirea principalelora doue fire alle DacieT Tralane a devenitu unti fapttl<br />
implinita, este o mangaiare de a pute constata cg una din misteriOsele cal*, grin carT Provedinta<br />
se apucase de secoll a prepara treptatu- treptatu neispravita inca unitate romang.,<br />
a costa inaltarea uneT singure famillie pe tngemenatele tronurT din Moldova Si Muntenia.<br />
§ 29.<br />
SULZER §I HELIADE DESPRE ARABISHULli BASSARABILORU.<br />
Nomenclatura TerreT- Romanescl in secolulti XIV nT -a procurata degia maT multe pre-<br />
Pose conclusiunT. .<br />
S'o urmarima inse penen fine.<br />
Celebrulti Sulzer lice tntr'untl loch ca. PecenegiT, numitT alto -felTu BissenT, vora fi avuta<br />
nesce sclavT Aral?; de unde apol ins5.-§T terra, in care locuTati impreung stapaniT §i robiT,<br />
se va fi clisa Y3iss-01rabili sea less-Zrabici I.<br />
Nemuritorulti nostru Heliade a gassita §i ella unti micla-loch nu maT putina escentricti de<br />
a arabisa pe BassarabT, Tta ina in versurT:<br />
. Toff BassarabY d'a-rondulti, In suss din flu In tats,<br />
aBene la capitanuld leglunilorti romane,<br />
, Caril se stabilira In Terra Macedon,<br />
aD'Aurelianti-Adgustuld ; §i locultf, ce s'adapa<br />
.De Istru §i Morava, d'atuncea tlltl numira<br />
Bassarabila RomeY, ca sa se scie'n secoll<br />
a Ca Bassarabti fu capulti acestet colonie ;<br />
Acestt1 Bassarabti fost'a unuld din Prinlil RomeY<br />
g Si capitand celebru, ce pentru marl succese,<br />
,VictoriI laudate ce'n acme repurtase<br />
.In Bassa-Arabits, astd nume i se dede ! 2.<br />
De unde luat'a Sulzer pe sclavil Arabi aT Bissenilora ?<br />
De unde dedus'a Heliade triumfurile until ore-care capitant romant in Arabia de gTost ?<br />
0 simply, allucinatiune !<br />
Si totu§T, decd, giumetatea cea arabicci din numele Bass-arabia a pututa impressiona atata<br />
de tare pe unti Sulzer Si pe unti Heliade, cu catt maT multa acesta simfonia trebula O. isbescg<br />
nesce spirite mai putina culte?<br />
MaT anteTu de tote, catg s'o fi observatti insi§T BassarabiT.<br />
§ 30.<br />
NATURA REBUSULUI ERALDICU.<br />
In evulti media elementele semnificative alle unuT nume propriti giucaa<br />
importanta.<br />
Elk dederg nascere in eraldica aka numitelora rebusurl.<br />
1) Glesch. d. transalp. Daciens, I, 443: Bessarabien, mit<br />
diesem Namen von den arabischen Maven, welehe die Petsehenegen,<br />
da sie in Mittelalter dieses Land bewohnten, von<br />
den Komanern an sich erkauften, vorher aber von seinen ersten<br />
Bewohnern, den Bissenern oder Bessen, glattweg Bession<br />
genannt " linh adeptil allh lui Sulzer, MEIER,<br />
dove<br />
unti milt forte<br />
nie Oczakorsklia Zemli, Petersb., 1794, in-8, p. 42, merge<br />
en estravaganta pi<br />
maI &parte, assieurindil ell, Sci(iT, Inca,<br />
Inainte de Cristii, aril fi addusti re selavi Arab! la Dunare!<br />
2) Carriernlii de ame-sexe) 1847, p. 62, ap. arcicr.sco,<br />
1st. Ciimpultangului, I, 41.
94<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
In momentult de fats cea maY aristocratica terra, uncle sunt Inca departe de a se stinge<br />
urmele traditiunilort feodale, este Anglia.<br />
Sa ascultamt der° pe cella maT modern blasonistti britannicti.<br />
«Rebus dice d. Boutell--este o compositiune eraldica facendt allusiune la numele purutatoruluT<br />
stemmeT, sea la professiunea acestula, oil la calitatile selle personale, carT sunt<br />
udescrise figuratti : non verbis, sed rebus. Buns ors.: treT somT, anglesesce salmon, sunt marca<br />
gfamillieT Salmon; o lance plecata, shake-spear, specifics pe Shakspeare, etc. In evult-medit<br />
arebusurile erat forma cea favorita a limbagiuluT eraldict, din care nT-au maT remast multi<br />
, elegang si curiosT speciminl. Asa pe monumentulti abbateluT Ramrpdge la St.-Albans sunt<br />
usculptatf o multime de berbecT, ram, purtandu fie-care pe gata cate unit collanti cu inscriputiunea:<br />
rydge. Unit frassinti, ash, e§indt dinteunt butolu, tun, ne intempina la St. John's in<br />
.Cambridge pe monumentult until Ashton. AssemenT allusiunl, assemenT rebusurl sunt, maT<br />
umultt set maT putint, chiart essentiale in orT-ce eraldica, cad altt-feliu ea n'ara indeplini<br />
.scopult set de a fi o limbs simbolicav i.<br />
Originea a§a dicendt instinctive a acesteT limbe simbolice se pOte constata pen6 asta-dT la<br />
selbateciT din America.<br />
Pe vechile monumente messicane regele Itzcoatl e represintatt printr'unt §erpe cu<br />
nesce cutite pe spate, fiindt-ca cuventult itz-coat/ in limb a Aztekiloru insemna , cutitt-§erpe), 2.<br />
Unit Irochesti, pe care '11 chfama zmcg set ursu, zugravesce in trassure grossolane chipultl<br />
animaluluT omonimt, §i acestU rebus iT servesce drepttl subscriere 3.<br />
CeTa-ce face cannibalulu in lumea noun, o facea tntocmaT a§a in lumea vechia nobilimea<br />
din evult mediti.<br />
Vomt adduce cate-va din numerOsele essemple, pe carT ni le procure d. Boutell:<br />
Famillia 7remain, marca treI-miint ;<br />
Famillia We Yerrers, marca. pote6ve (fers) ;<br />
Famillia We Wertley, marca anima: (hart);<br />
Famillia Yitz-Vrse, marca ursi t ;<br />
Famillia We alerlep, marca merle;<br />
Famillia 'Corbett, marca tre1-corbt ;<br />
Famillia We Lucies, marcd tret-braft (lucy);<br />
Famillia Bannerman, marca stiga (banner);<br />
Famillia Bell, mare, clopotg (bell);<br />
Famillia Zrumpingdon, mama trambitei (trumpet); etc.<br />
Pent §i dinastia regale a Y/antagenqi/org i§T luase drepta insemne unt vegetalti forte<br />
modest, din care se fact numaT mure : planta-genista4.<br />
SI ne 'ntrebamt acuma : care putea fi Ore anticulti rebusti alit Bass-arabi/orti ?<br />
1) Heraldry historical and popular, London, 1864, in-8,<br />
p. 123 sqq,: Rebus, a charge, or any heraldic composition<br />
which has an allusion to the name of the bearer, or to his<br />
profession, or his personal characteristics, and thus may be<br />
said to speak to the beholder: non verbis, sed rebus. For example,<br />
three salmons for the name Salmon; a spear on a<br />
bend for Shakspeare, etc. In the Middle Ages the Rebus was<br />
a favourite form of heraldic expression, and many quaint and<br />
curious examples remain of such devices : for instance, the<br />
monument of Abbot Ramrydge, at St. Alban's, abounds in<br />
figures of Rams, each of n hich has, on a collar about its neck,<br />
the letters: rydge. An Ash-tree growing out of a Cask or Tun,<br />
for the name Ashton, at St. John's, Cambridge, is another<br />
example of a numerous series... It is of the very essence of<br />
all Heraldry, that in some respect or degree it should be allusive,<br />
should have in it something of the Rebus ; otherwise<br />
it would not fulfil its aim and purpose of being a symbolical<br />
language".<br />
2) TYLOR, The early history of mankind, London, 1870,<br />
in-8, p. 95. LENORMAND, Sur la propagation de Palphabet<br />
phenicien, Paris, 1872, in-8, t. I, p. 25.<br />
3) wur..D.Voyage an Canada, cap. 35, si LAFFITEAU, Moms<br />
des sauvages americains, t. 2, p. 40-41, ap. SALVERTE,<br />
on. cit., 1, 238.Cf. detaiurl forte interessante in LUBBOCK,<br />
Origines de la civilisation, trad. Barbier, Paris, 1873, in-8,<br />
p. 46-63 si 129.<br />
4) BOUTELL, 74,- Cf. lb., 40, 42, 45, 47, 51, 54, 66 etc.
STUD1ULU II, i 31 96<br />
§ 81.<br />
REBUSULU ERALDICU ALLU BASSARABILORU.<br />
011andesulti Levinti Hulsius a publicata in timpulti IuT MihaTu cello Viteza stemmele tuturorti<br />
terrelora dintre CarpatT Si Balcana.<br />
Muntenia figurezd. acollo in urmAtorula moda :<br />
Valachia.<br />
Amti vecluta mat sust cd dinastia moldovenesca a Muptescilora a fosta din tulpina Bassarabilort.<br />
ET bine, marca MoldoveT in Levinti Hulsius se compune erog din capete negre, inse nu<br />
treT, ci numaT doue, puse in verfurT a doue crenge incruci§ate.<br />
Crengele sea ramurele in graTula simbolicti allti eraldiceT denOta deriPagune...<br />
In simtula sciintifica alla espressiuniT, ArabiT nu sunt negri.<br />
Cu tote astea in evula media Si perie astd-clf usulti vulgara a confundatti Si confunda<br />
numele lora aprOpe pretutindenT cu ideia de negreta.<br />
ataurii, ,Xorii, eilrabg, eArapti, Vegru, sunt sinonime in generalitatea limbelora europee.<br />
La RomanT maT in specie, litteratura poporand ni represintd sub numele de cArabii tipulti<br />
cello maT perfecta alit egritenulia, dupd cuma s'artl pute gdssi in realitate numaT dory in<br />
centrulti AfriceT:<br />
Una Arapa bogatS,<br />
g Negru §i buzata,<br />
g Cu solsff mart pe capti<br />
Ca soldii de crapd,<br />
.Si<br />
cu buze late,<br />
(I Late §i Imflate,<br />
g$i cu ochi holbaV,<br />
:Si cu dint smaltat133.<br />
De aceYa in tOtd Europa inn cape negru servta in epoca feodald ca rebusula eraldica cella<br />
1) Chronologia, das 1st eitt kurze beschreibung was skit<br />
in den L5ndern, so in dieser hierzugehorigen Landtafol<br />
begriden, bias auff dieses 1597 Jahr gedonckwurdigs<br />
verlanffen; sine-loco, ',pis Christ. Lothneri, 1697, in-9,<br />
r este tbtii 76 pagine nenumerotate. Acella-sT HULSIUS a<br />
scrisfi latinesce Descriptio Tran4ylvanite, floldavlie<br />
Valachite, Francof., 1694, in-4, pe care tui lose n'o cunnoscemil<br />
si pe care ENGEL, Gesch. d. Wel., 69, o citezi de assi<br />
moues s'o fi cunoscutti.Despre Hulsius In genere vedt:<br />
BRUNET, flannel tla libraire, t. 3,'part. I, Paris, 1862, in -',<br />
1<br />
p. 370, si ASHER, Bibliographical essay on Levinus Hulsins,<br />
London, 1839, in-4.<br />
2) Dit CANGE, Gloss. med. lat.,1V,329, 647, verbis Mauri,<br />
Maurellus, Moreta etc. Cf. KARADZIT, Lex., 6, v. Arapin,<br />
Arapincze, etc.Degia in ant ititate sTaAno, XVI, 4, 27, coinbatte<br />
ne acela car! pe Arabi II flicead negri: g4ea.vo0c, vi v<br />
yoie A1,9'6d,rwv nciAlov Nov.<br />
3) ALEX., floosie pop., ed. 2, 116.Cf. ISPIRESCU, Basme,<br />
Euccur., 1872, in-16, p. 128 sq.
98 1STORIA TERRITORIALA.<br />
maT potrivitti pentru acelle famillie sea localitatT, in numile cdrora se putea observa ce-va<br />
arabesca set moresa.<br />
A§a de essemplu :<br />
Provincia spaniold Alg-arbia ports in stemma unit cape ncpru.<br />
Ora§ula belgiana ator-in intrebuinteza aceTa-§T emblems.<br />
Casa anglesa aturp-son, intocmg ca icona din cartea luT Levinti Hulsius, are in marca'T<br />
nobilitard trel capcte negre. 6<br />
Atria dobandita asta-felit unti punta, in privinta cdruTa nu Ore persiste cea maT mica<br />
Indoueld.<br />
Cuventula Bass-arabg are maT multe drepturT la unti earl negru, decata chYarti Alg-arbia,<br />
Mor -in set atury-son.<br />
Rebusulti eraldicti este aci evidinte.<br />
Eleganta stemma, pe care Levinti Hulsius o attribue MuntenieT si<br />
MoldoveT", nu appar-<br />
tine nicT de cumti acestorti terre, ci esclusivamente nemuluT Bassarabilora, din care Mu§atesciT<br />
formats o simply ramurd, transplantata din Severinti la Suceva.<br />
Geografula ollandesa nu sciea tnse nemicti nu numaT despre MuptescT, dent nicT mdcart<br />
despre BassarabT.<br />
Pentru ella, ca §i pentru universalitatea scriitorilortl de pe la finea secolului XVI, sub<br />
numele de Bessarabia se intellegea intr'una modtt rigurosti coltu§orult trans-prutianti allti<br />
MoldoveT de gTosti'.<br />
Apa der°, nescienda nemicti despre BassarabT, despre Mu§atescT Si despre antica origine<br />
tnuntenescd a BassarabieT, Levinti Hulsius n'a pututa inventa din crieriT seT pentru ambele<br />
terre romane dela Dundre rebusulti eraldicti allti capetelorg negre, ci trebuTa, fard sd precepa<br />
ella-insu§T insemnetatea lucruluT, s5. le fi descoperitti in nesce fonffine istorice cu multi<br />
maT vechi.<br />
In<br />
adevera, noT illti surprindema essistanda documentalmente degia pe la gIumetatea<br />
secoluluT XIV.<br />
Cando Vladislava Bassaraba recunnoscu pe la 1368 suzeranitatea coroner Santului Stefawn',<br />
regele Ludovicti s'a grabittl de buccuria a Iatte o moneta cu effigia puterniculuT §i<br />
temutuluT sea vassala.<br />
Acea effigia este unti mpg ncgru, ba Inca incinsa cu o legaturd, adecd din puntu in punta<br />
a5s precumu vedemti in Levinti Hulsius.<br />
Essemplare din acea interessana moneta a regelui Ludovicti essista pone asta-cl.T ; nor in-<br />
§ine possedama unula, pe care ni l'a offerita d. Dem. A. Sturdza; totu§T numismatiT maghiarT,<br />
necunnoscenda anticitdtile romane, prin cart singure ea se esplica, o considers ca enigma".<br />
4) NIESIECKI, Herbarz Polski, ed. Bobrowicz, Lipsk, 1841,<br />
in-8, t. 6, p. 458, 494.<br />
8) Ibid.<br />
8) lb. Cf. PAPROCKI, Herby 11,3cerstwa polskiego, ed.<br />
Turowski, Krakow, 1858, in-4, p. 725, verbo : Mora.<br />
7) Dupit Hulsius o reproduce de assemenea o clirtecich anoninth<br />
forte rara, din care unii essemplarii se aftlit in Biblioteca<br />
Archivultd Statulta din Buccuresci: DIe Donau, der Filrst<br />
alter Europaischen Flilsse, Nitrnberg, 1688, in-16, tabelbi<br />
B. 9.<br />
8) Op. cit., cap. XXXII[: Noldaw erstrekt sich gegen<br />
ligt."lb.,<br />
Morgen an Bassarabiam so indent Panto Euxino<br />
cap. XXXII: Kilia in Bassarabia..."<br />
9) Aetulii din 1369 in FEAR, IX, 4, 210. BATTYANYI, op.<br />
e It., 111, 211: Ladislaus Dei et Regis Hungarice gratia Way<br />
woda Transalpinus..." Cf. a mea Istoria tolerantel relii<br />
giOse In Romania, ed. 2, Buc., 1868, in-8, p. 36. 0 alth di-.<br />
plomii totii dela Vladislavii Bassarabii din 1372 in FRIED-<br />
VALDSZKI, op. cit., 80-84: semper fidelis et subjectus serenissimo<br />
Principi Ludovico Illustri Regi Hungarice, Domino<br />
nostro naturali." 0 a treia, diplom4 totti dela Vladislavii<br />
Bassarabit din 1368 in FEAR, IX, 4, 148: Ladislaus, Dei et<br />
regie Illajestatis gracia Waywoda Transall inus."Asa dero<br />
datulft cronologicit situ monetel maghiare au capulu negru se<br />
stabilesce re basea, documenteloril conlimpurane intro annii<br />
1368-1372.<br />
10)<br />
SCHoNVISNER, Notitin Hungarime rei numarIa3, Buda?,<br />
1801, in-4, p. 206, tabellii III, nr. 97.Autorulu (pee: Sigillum<br />
ergo pars i hujus cal itis in Ludovici I monetis occurrens, adhuc<br />
(enigma est. Quod resolvere volentes, nonnulli suspicantur<br />
caput illud esse Caroli PrincipisDyrrbacheni, quemRex<br />
Ludovicus anno 1348 fraternam Andrew Regis Neapolitani<br />
necem vindieaturus, cum esset Neapoli, in custodiam adrepturn<br />
securi permit i jussit. Alii heraldicum hoc use Mauri caput,<br />
coque subjectionem Valachice notari autumant."
STUDIULU IL I 81. 97<br />
D. Cesarti Bolliaca publica intre celle- l'alte, ca primitivd mama a Muntenier, nu trot capete<br />
negre, ci dour tilrabi intregi, golT, fara legatura, intorsT cu spatele unulti card altula,<br />
bratulu stangn allti fie-cdrura fiinda radicata in susa, asta-felTu ca, ambele se unescti incrucisandu-se<br />
in nivellulti capetelora, era bratele drepte stint lassate in glosti si picTOrele ati<br />
aerulti de a danta".<br />
Meritosulti archeologti nu indica. sorgintea din care va fi imprumutata acesta, complicate,<br />
variatiune a rebusulta eraldicU allti Bassarabilor0 ; noT inse credemtl cg. a luat'o anume din<br />
Paula Ritter, unti genealogti serba din secolulu trecuta, carele flier acella nu citeza fontaneie<br />
selle in casulti de fata".<br />
ATurr, in collectiunT eraldice mar vechi, noT -uniT n'amti putut'o gassi.<br />
Totti in Ritter si 'n d. Bolliaca, sub numele de stemma g imperiulut romano- bulgarit allt<br />
e4ssanilorii, se veda celle doue capete negre asedate in verfula crengelorti, pe carT Levina<br />
Hulsius le accOrda MoldoveT.<br />
Assanir, ca si MusatesciT, derivati din tulpina Bassarabilora.<br />
In tomulti III vomti reveni mar pe largo assupra.acester importante particularity T.<br />
Acumtl ne resumama.<br />
CeTa -ce'T communti tuturorti variantelorti rebusulul eraldicti allti Bassarabilorti, constituinda<br />
'simburele lorti, partea cea fundamentals, este negreta de Or abii.<br />
Cera-ce nu e mar puling caracteristical este cd strainir, confundanda famillia princiard cu<br />
insd-sT terra, puneati acelle arabitalt, proprie nemuluT bas-arabesa, in loculti VulturuluT<br />
muntena si alit Zimbrulur moldovent.<br />
Vomti vede indata, cuma din aceTa-sT cause unit dintre veciniT nostri numTati in evula<br />
media Arab pe totT RomaniT, si maT allesti pe MuntenT; dery maT tnainte sä ne °prima o<br />
clipa assupra uneT coincidinte destulla de originale.<br />
§ 32.<br />
FLAVII §I BASSARABII.<br />
In limba ebraica Romanil cel vechT se numrat 'edom, in limba arabg, e7ilasicar; Edom si<br />
Alasfar, ambit termini insemnandu : galbeng, rogatii, alamiii.<br />
De unde ore venTa fiilora luT Romulti acesta poreclg. de brona, totti asa de cTudata ca si<br />
negr4a Romanilora ?<br />
Scriitorult araba Firuzabadi pretinde ce, RomaniT s'ara fi nascuta din insotirea femeielora<br />
italiane cu barbatT din Etiopia, incdta acesta ammesteca de pelle albs, cu pellea negrd T-aril<br />
fi inzestrata pe densir cu o pelle rosieticd.<br />
Celebrula orientalistU Silvestre de Sacy a gdssitti o chilid may seriOsd.<br />
Pe tronula imperiala se affla famillia 3lavia, de 'nteru Vespasiana si apoT firu-sell Tita,<br />
canda EvreiT si Arabil acusera cea anteid cumioscinta maT apropiata cu Roma.<br />
Ecce de ce totY RomaniT card distinctiune erati pentru EvreT si pentru Araby glavit, adecd<br />
OmenT aT Mavii/ord, dupg obicerula orientala de a caracteriza poporele prin numile suveranilorti.<br />
Informandu-se apor despre intellesula cuventulur, li s'a respunsa ca flavus vrea sä siica<br />
latinesce: galbemi, rogatii, alamiii.<br />
Atata li trebura pentru ca orT-ce Romanic se, deving, in ochiT Evreilorti si Arabilorti :<br />
"gdom, Wlasfar, galbenit,ro§catii, alamiii!<br />
11) BOLLIACU, Daeoromane, nr. XXII.<br />
12) Stemmatographia sive armoram lllyrioorum delineatio,<br />
s. 1. et anno, in-4, 81 pagine.Essistit gi o editiune<br />
serbit: Stematografia, blase gg. Arsenin posviasozena<br />
Christ. Zsefaroviezem, Vienna, 1741, in-4. Cf. IVANFI, A<br />
i<br />
magyar birodalom vagy Magyarorszag s r6szeinek eimerei,<br />
Pest, 1869, in-4, pl. F. nr. 2, 4, uncle marcele Bunt coloriate.<br />
1) SII.VESTRE DE SACY, Fables de Bidpai on haven, in Notines<br />
et extraits, t. 9, Paris, 1813, in-4, p. 437-438, nota.<br />
13
98<br />
ISTOR1A TERR1TORIALA<br />
Lassanda la o parte nuanta de culOre, RomaniT ad patit'o din causa Bass-arabaorg intocmai<br />
ceTa-ce patisera alth. data RomaniT din causa Jlaviiloru.<br />
Procedura este identica.<br />
Decd. imperatiT Vespasiana §i Tin nu erad din casa Z7avia, RomaniT n'arq fi fosta galbee<br />
pentru EvreT §i ArabT; decd. dinastia princiard. din Muntenia §i chTarti din Moldova nu se<br />
numYa Bass-arca RomaniT din acesta regiune n'artt fi fostti negri pentru BulgarT, pentru<br />
SerbT, pentru GermanT, pentru Turd, pentru Mongoll, dupd cuma ne voma incredinta indata.<br />
§ 83.<br />
ARAB/SAREA ROMANILORU IN POESIA POPORANA SUDSLAVICA.<br />
Sunt acumti catT-va annl, d. A. Odobescu ni attrasese attentiunea assupra unuT interessanta<br />
voluma de legende russe, commentate de catra archeologulti moscovitti d. Bessonov.<br />
Ama gassitti acollo multe opiniunT paradossale, multa uprinta. in argumentatiune, multa<br />
dogmatismu, dery n'ama pututu in acella-0 timpu a nu constata in autorti o profundd. cun-<br />
noscinta comparativa a poesieT poporane la toff SlaviT din Oriinte: RussT, SerbT si BulgarT.<br />
Printr'o simply intuitiune d. Bessonov a descoperita, intre celle-l'alte, nea§teptata conclusiune<br />
la care amts agTunsu noT dupg. o laboriOsa gramadire de probe in privinta epitetuluT<br />
arabicd anti MuntenieT.<br />
D-sea nu scie nemicti despre Bass-arab4 nicT despre natura rebusulut in eraldica evuluT<br />
media,<br />
nicT despre capete-negre, nicT despre moneta regeluT Ludovica ; maT pe scurtti, IT este<br />
cu totulti strains terremula sciintificti allu cestiuniT.<br />
El bine, de§i lipsitu de aceste nedispensabile calauze, d. Bessonov nu se sfiesce a risca<br />
urmatorea affirmatiune:<br />
.Toth ce se numesce din vechime, inse intr'o epocd degia istorical Kara-Vlachtt in Intelelesula<br />
cella maT largo allti cuventuluT, porta in poesia poporana a Bulgarilorti numele de<br />
eagrabd, era poesia poporana a Serbilora este §i maT esplicita. n 1<br />
D. Bessonov citezd, maT multe legende serbe Si bulgare, prin carT 10 intaresce assertiunea.<br />
Bung. ord.<br />
Intr'o ballada famosulti craivn-ti Marcu, eroulti favorita allti eposuluT bulgaro -serbu §i<br />
inamicti 1nvTer§unatti allti mareluT Mircea 9, este descristi e rgpinda dela ograbt tote oraglepen'd<br />
la Xontiis 1 pe canda intro alts ballada acella-0 crai§ora Marcu uinch.ide Terra-Romcineseci,<br />
141-arida §epte-decT de orao d' a-lungulg Nontuluto<br />
Intr'o ballada despre ceT §epte fratT Iac§icT se povestesce, cuma pe sora lora o furl din<br />
actualulti Bielgradtl nesce negri votnict, ducend'o udreptiipeuncire in grosu la Terra .7lrtibesecin<br />
Aceste doue essemple despre arabisarea MuntenieT in poesia poporang, bulgaro-serba<br />
sunt sufficiintT d'o-cam-data.<br />
D. Bessonov maT observa ce-va nu maT putina remarcabila.<br />
Litteratura poporana serba numesce negri §i pe BulgarT: utzrn Bugarin.D<br />
D-sea nu scie inse cuma sd esplice acesta data, nefiindu-T cunnoscutd. originea Assani-<br />
lora tota din tulpina muntenescd. a Bass-arabilorit.<br />
Eraldica ni-a arretata maT susti cd rebusult capeteloril negre figura d'o potriva in marca<br />
nobilitara a Mu§atescilora din Moldova, a Assanilorti din Bulgaria si a Bassarabilorti propriti<br />
clisi dela Severinu, celle trel illustre ramure dintr'untl singurti trunchiu.<br />
1) RYBNIKOV, Narodnyia byliny Moskva, 1862, in -8, p.<br />
CCCXXX sqq.: Vse, czto v drevniuiu porn, v epochu uzse<br />
Vproczem iasnoi iatorii, nazyvalos v obszirnom smyslie Czaro-Voloszskim,<br />
vtvorczestvie Bolgarskom nosit imia Arapska-<br />
.<br />
go, a sami Czernye Volochiimia Arapov.Vzglianem teper na<br />
Serbov, kotorye escze &Alec ulasniat nam dielo."<br />
st) bid, Cf. MAURO ORSINI, 279.
STUD1ULU II, 193. 99<br />
BulgariT ceT nevi din poesia poporand serba se maT adauga aci ca una not argumenttl<br />
despre bass-arabismulg AssanilorO.<br />
Resultatula cercetarilort d-luT Bessonov este in casula de fats, de o insemnetate cu atatO<br />
maT mare, cu catn insaV d-sea nu putea sä prevecld importanta curato istorica a<br />
cestiuniT.<br />
NicT mdcaro fontanele serbe, affard de litteratura poporand in simtuld cello maT angustu<br />
alla espressiuniT, nu T-at fosto familiare.<br />
Ce aro fi 4isti Ore d. Bessonov, afflandt ca elementele legendare alle affirmatiunii selle<br />
se potO corrobora prin celle maT solide elemente diplomatice?<br />
TzarulO serbesco Stefano Du§ant, inteund actu de pe la 135o, numesce forte limpede<br />
pe domnulO muntenesa Alessandru BassarabO : a rege allO vecinilorO nostri Negri-Z citariv<br />
Ecce insu§T testula slavict allo acestuT decisiva passagTu: (I Alexendra tzara sumeg<br />
zsivusczich `Gzrvich Tatar,'.<br />
Ammesteculti politico alltti Romaniloth de atunci cu bellicosele triburT de CumanT, cdrora<br />
li appartinea intrega portiune superiOra §i oriental,, a MoldoveT actuale, ne prefacea<br />
Ore-cumu in 7atart pe noT in§i-ne ; numele dinastieT Bass-arabi/ora, pe de alts parte, ar-<br />
runca assuprd-ne a5a clicendO una coloritti de negri; si<br />
astir -feliu intr'o buns demaneta<br />
un,u10 din ceT maT illustri principi aT MuntenieT s'a veclutu tatarisati §i arabisatii totu-d'odata<br />
de catra limitrofuld monarcu allu SerbieT, cu care s'a incuscritti apoT peste catT-va<br />
anni, dandu-T pe fiia-sea de nora 4.<br />
Decd. d. Bessonov aro fi cunnoscutO crisovulu luT Stefano Du§ant, i se lumina cu multu<br />
maT bine vederea pent Si assupra poesieT poporane serbo-bulgare, pe care d-sea, lipsita<br />
de acestO ciao, a pututO s'o intellega numaT pe giumaate.<br />
AstO-feliu, de essemplu, in ballada sud-slavica StoTanti Si Grozdana Ktrei-sute Zrabt-<br />
Zeitart rapescO turma until Bulgaru de Vdngcl Dunire :<br />
Xa son me mene naid'oa<br />
Do trista dnszi Arape,<br />
,,Arape, sestro, Tatare...<br />
Thai taia biela Duseva".6<br />
Eccti derq cilrabd-Zdtaril tnlocuindti in poesia poporand pe egru-Vitarg din limba officiald<br />
Diploma luT Stefano Du§anO e f6rte instructive din maT multe punturT de vedere.<br />
Pe dna RomaniT se metamorfosat in Tatar/ negri, Tatarii ceT orientalT, de§i in realitate<br />
erau maT brunT decdtu noT, trebuiat vrendu-nevrendO sä devind albt, cacT alto -felid s'aro fi<br />
confundath la unO loco notiunea ambelora popOre.<br />
In adeverl, "Comani albi §i -Gomani nigri ne intimpina in acestu intellestt degia in cronica<br />
maghiard, a luT Simont Kezai, scriitoro cu una secolO anteriorti luT Stefano Dusant 6.<br />
Acumt se nasce o intrebare.<br />
Dela SerbT Si dela BulgarT arabisarea TerreT-Romdnesci ore sd, nu fi trecutO in aceTa-§T<br />
epoca maT departe spre Occidinte?<br />
Ni va respunde renumita epoped germane din secolulO XIII : Gantulg Nibelungilor.U.<br />
3) Ap. mAncov,-op. oit., 43.<br />
4) Glasnik, --3 v ... A 9.RAYNALDUS, 1370, nr. 6.ete.<br />
3) IvilLA.D1NOVTZI, Bilgarski narodni plesni,Zagreb,1861,<br />
in-8, p.323.Ibid., 101: oRomtineti trans-danubianii, Rad, t<br />
Viachinia,devine nevast it a domnuluI marl, Czerni<br />
Tatare, adecit a vre-unui prineipe romdmil earpatinii.<br />
6) Ar. ENDLICHER, 90: Comanorum alborum terras transirent,<br />
de inde Sosdaliam, Rutheniam, et nigrorum Comanorum<br />
terras ingressi usgue Tize uoavA-r, Commentatio<br />
de Willis Jozygnm et Comanorum, Pestini, 1801, in-<br />
8, p. 41, nota. Chronicon Bndense, 14: Cumanos Albos,<br />
deinde Susdalos, Ruthenos, terramque Nigrorum Cumanorum<br />
intravere, abinde egressti usgue ad Thysciam pervencrunt ete,
100 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
§ 84.<br />
ARABISAREA ROMANILORU IN NIBELUNGENLIED.<br />
S'ara puts face o biblioteca intrega din multimea de commentare marl Si midi, carora<br />
li dede nascere aka clisula Nibelungenlied in cursa abia de o giumetate de secolti j.<br />
Dupa multa battaia de capti, critica moderna a reu§itO a stabili inteuna moda decisivti,<br />
ca unula din punturile celle maT fundamentale, proveninta austriaca a ultimeT redactiunT<br />
sub care s'a conservatti pens la noT acesta admirabila epopea, de§i materialurile eT dateza<br />
din diverse epoce §i din diverse regiuni, fiinda impra§tiate pe icT pe collea pe tOta intinderea<br />
pamentuluT teutonti pene 'n ghiaturile IslandeT s.<br />
Scristi in vecinetatea DunariT de gTosa, lesne se esplica in Cantula Nibelungilorti nu<br />
numaT incidintele episcopulul Peregrine dela Passau, nu numaT sublima figura a marchesuluT<br />
Rudigerti de Bechlaren, nu numaT atatea alte amenunte curatti sud-germane, dent<br />
maT cu sema precisele selle cunnoscinte despre tote popOrele de pe termil PontuluT, GrecT,<br />
Ru§T, PolonT, PecenegT, RomanT :<br />
Von Riuzen und von Kriechen reit da manic man,<br />
Den Poelan und den Viciehen sash man swinde gin..<br />
Von dem lande ze Kiewen reit dA manic degen,<br />
Und die wilden Pesnaere..." 3<br />
Venimu acumti d'a-dreptula la cestiune.<br />
Dupa Nibelungenlied, a caruT origine austriaca ne interesseza forte multa, celle maT<br />
pretiOse tessaure de metassa sossescti din Arabia.<br />
Regina Krimhilda, canda prepara haTne serbatorescT pentru plecarea fratelul sea, a impodobesce<br />
cu gTuvaere metdssurile arabe, albe ca zdpadan :<br />
Die 'Arftbischen Eiden wiz also der SI16 4<br />
Intr'unti aka passagTu vedema o cinget6re «retinenda elegantele indouiture alle stoffelord<br />
de Arabia D :<br />
Uf edel rOke ferrans von pfelle Az 'Ardbi" 5.<br />
Apol ne maT intimpind patru-clecT §i treT fete dela Rint, «imbracate in strdlucite materie<br />
;mute in Orabia9 :<br />
,,Die truogen liehte pfelle, geworht in ArAbin" 6.<br />
Avemtl de 'naintea nOstra untl monumentti francesti forte minutiosa, aprope de aceTa-§T<br />
vresta cu Nibelungenlied si'n care sunt enumerate tote terrele de unde venTaa felTurite<br />
marfurT la nundine din Bruges in Belgia, unulti din celle maT active centrurT commerciale<br />
in evulti media, maT allesti in privinta Germaniel.<br />
I) Vomit indica api numal pe acellea, earl' ni stint cunnoscule<br />
none : GOTTLING, Uber das Gesehichtliche im Nibelungenliede,<br />
Rudolstadt, 1814, in-8 ; MONE, Einleitung in das Nibelungenlied,<br />
Heidelberg, 1818, in-4; HAAS, Die Niebe<br />
lungen in ihren Beziehungen znr Geschichte des Mittelalters,<br />
Erlangen, 1860, in-8; KRLEGER, Der Ursprung des<br />
Nibelnngenliedes, Landsberg, 1841, in-8; ROSENKRANZ, Has<br />
Ileldenbuch und die Nibelungen, Halle, 1829, in-8; HOLZ-<br />
MANN, Untersuchungen fiber das Nibelungenlied, Stuttgart,<br />
1E54, in-4; MOST ER (Gebruder), Der Nibelunge.Noth,<br />
Leipzig, 1864, in-E; REVILLE, L'Epopde des Nibelungen,<br />
In Revue des deux includes, 1866, p. 887-918; LAVELEYE,<br />
Les origines du Nibelunge-Not, in Les Nibelungen, traduotion<br />
nouvelle, Paris, 1861, p. 1Y-LXXIX; etc.Unit<br />
vechlu fragmentu din Nibelungenlied, desooperitii in Transilvania,<br />
s'a publicatil in VON DER HAGEN, Germania, Neucs<br />
Jahrbuoh d. berl. Gesell. f. dent. Spr., Berlin, 1836, in-8,<br />
t. 1, p. 337-38.<br />
2) voT in astii privintA, intre eel-Yalti. observaiiunile Jul<br />
THIERRY, liistoire d,Attila,Paris, 1864, in-8, t. 2, p.332-41,<br />
si alle luT BEAUVOIS, Histoire ldgendaire des Francs et des<br />
Burgondes, Pal is, 1867, in-8, p. 279-291.<br />
3) Der Nibelunge Noth und die Klage , ed. Lachmann,<br />
Berlin, 1851, in-8, p. 173-4.<br />
4) Ibid., 48. In uncle manuscripte : Arabiseen, ib., Anmerkungen,<br />
50.<br />
5 ) lb., 74.In variants : ux Arabin, ib" Anm., 77.<br />
6)<br />
Ib., 108.Variant5: Araby, ib., Anm., 107,
STUDIULU II, § 34. 101<br />
Acosta instructive, lista nu ni indica absolutamente nicT o importatiune din propriti clisa<br />
Arabia.<br />
Fabricate le celle grelle §i scumpe de metassa, de natura cellora descrise in Nibelungenlied,<br />
se adduceati atuncT dintr'o terra pe care lista dela Bruges o numesce Zcitara<br />
Ecce testula :<br />
a Thartarie, draps d'or et de sole de moult de menieres, et pelles, et vairs, et gris. n I ...<br />
Dupe Cantula Nibelungilora, affara. de metassaria, Arabia maT avea la dispositiunea<br />
commerciuluT germanti unti aka producta si maT cautata : aura.<br />
Pe hainele sotilora regeluT Guntera a petrele straluciaa in aura de tilralia:<br />
Uz 'Arlibischem golde vil gesteines schein." s<br />
Dupe, lista dela Bruges aurula se adducea la GermanT din Polonia, din Ungaria §i din<br />
Boemia. '<br />
Asta-feliu, in privinfa aurulul in specie, rabia din Nibelungenlied se confunda forte pos4iva<br />
cu vre-una din terrele carpatine sea danubiane.<br />
Acosta se confirms prin alte fontane istorice posteriOre tota de proveninta austriaca.<br />
Enrich de Muglein, cronicara sud- germanti din secolula XIV, dice ca primula duce<br />
maghTaru Arpadti a tramist in dara principeluT PannonieT, pe care voTa salti intelle ca sa'l<br />
copprincla terra, o Sea poleita cu aunt de Arabia: uverguld mit golde von arabian, §i unto<br />
fret totti de aura de Wrabia: a derselben goldes von arabia 0".<br />
Cronicarula anonima dela Buda din secolulti XVV, vorbindti despre acella§T evenimenta,<br />
intrebuinteza espressiunea: a Sella deaurata auro arable D".<br />
Negreita ca acelltti aura 07/rabescit allu luT Arpad provenTa maT curendu din invecinata<br />
regiune Bass-arabiscii decata din imaginarele mine dela Marea-ro*ia.<br />
Acosta ne Conduce a urmari Arabia tota pe aci §i'n respectulti metassarieT, incercandu-ne<br />
a limpecli semnificatiunea termenuluT Zhartarie in lista dela Bruges, unde a§a se numescc3<br />
acea parte de loch cariTa Cantula Nibelungilorti iT dice tAraby.<br />
In actulti tzaruluT Stefano Du§ana de pe la 135o noT veclurarna degia Muntenia figuranda<br />
sub numele de Zdtarici, era in balladele poporane bulgaro-serbe sub epitetula de<br />
071rabo-teitarid.<br />
Intr'o build papald din 1 ;37 relativa la propaganda catolica intre Romanii din Transilvania,<br />
eT sunt numiti vecinT cu citaria, intellegendu-se sub acesta termena Romania danubiana:<br />
a certa pars multitudinis nationis Walachorum, qui circa metas Regni Hungariae<br />
versus Tartaros commorantur. n 12<br />
Acella-§T intellesa cats sä fi avenda §i Zhartarie in lista dela Bruges.<br />
Probele sunt numerOse §i categorice.<br />
Dupe lista dela Bruges, acea Zcitarici inzestra lussulti germana nu numaT cu metassurT,<br />
dera Inca Si cu margaritara :<br />
a soie de moult de menieres et pelles.n 13<br />
ET bine, callea cea maT scurta, pe care mergea margaritarulu in Austria §i restulti<br />
GermanieT, era Dunarea.<br />
La gurele acestul fluviti illti adducea navigatiunea mercantile. a MariT- negre, respandindu-hi<br />
apoT in susti pe ambele termurl.<br />
7) MS. din Biblioteca Nationalii din Paris, ap. LEGRAND<br />
D'AUSSY, op. cit., IV, 8-10.<br />
8) Ed. cit., 49.<br />
q) Op. cit., 8: Hongrie, eire, or et argent en plate; Bahaigne,<br />
tire, argent et estain ; Polane, or et argent en plate<br />
etc."<br />
10) MUGLEIN, Chronik der Hunnen, In KOVACHICH, Sam"<br />
mlnng kleiner noch ungedruekter Stiletto, Ofen, 1605, in-<br />
8, t. ], p. 20.<br />
11) Chronieou Budense, ed. Podhradczky, Buda3, 183F,<br />
in-8, p. 88.<br />
12) FEAR., IX, 4, 589.<br />
13) DU CANGE, VII, 257: ',pale, perk.'
102<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
La 1387 GenovesiT reusira chiara a obtine, ca depositula lora de margaritara in Dobrogea<br />
sa fie scutita de orT-ce vana : a nor% tamen intelligantur in ipsis rebus navigia, aurum,<br />
argentum, perlae veracesp "<br />
Prin urmare, sub rapportula margaritarulul Tataria lister dela Bruges coincida cu Romania.<br />
Pe longa metassuri si margaritarti, acesta regiune mar procura Germaniel, dupa passa-<br />
Oulu reprodusti mar susa testualmente : «vairs et gris D7adeca differite varietati de blanuri. "<br />
Tota asta marfa. si tau dupa lista dela Bruges se adducea numal din Polonia, din<br />
Bulgaria, din Russia si din Svedia. 16<br />
Sa luama acuma o mappa si sä insemnama prin cate-va punturT linia terrelort de unde<br />
venia aurulti, adeca Boemia, Ungaria si Polonia, era printr'o trassura linia de unde venTaU<br />
blanurile, adeca Svedia, Russia, Polonia si Bulgaria, caufanda astti-feliu iinglaulit de elocnire<br />
intre aura §i blanurl :<br />
72<br />
Boemia, Ungaria, Po Ionia.<br />
Araby.<br />
Thartarie. ,3<br />
(Romania). a?<br />
Atria dobandita o demonstratiune geometrica.<br />
Este matematicesce evidinte, ca acea Arabia din care dupa Cantula Nibelungilora venia<br />
aurula, ca si din Boemia, Ungaria si Polonia ; acea Pitaria din care dupa lista dela Bruges<br />
venTati blanurile, ca si din Bulgaria, Polonia, Russia si Svedia ; acea Arabia,, adeca Bassarabici,<br />
§i acea Vara', adeca. `Gumanid, nu putea fi decata Romania, asedata la midti-loco<br />
inteuna colta intre Ungaria, Polonia si Bulgaria, incata partecipa firesce de genula productivitatii<br />
si transactiunilorti tuturorti acestora regiuni.<br />
Este unulti din acelle casurT, forte rare in istoria, canda concurge la descoperirea adeveruluT<br />
procedura sciintelora essacte !<br />
In Studiula III nor voma vorbi pe largo .despre immemoriala anticitate a esportarii auruluT<br />
(Atka din Muntenia, de unde ella se respandia mar cu preferinta in laturea Austriei<br />
actuale ; d'o cam data ne vomti opri assupra puntului metassariei, preveninda o obTectiune<br />
de,stulla de seriOsa.<br />
§ 35.<br />
TRANSIPULU COMMERCIALU PRIN ROMANIA.<br />
Ne va intreba ori-tine cu o legitima. indouela : Romania din vecula de midt-loco fost'a<br />
ea o terra serico16., dupa alma ni appare Arabia iri Cantula Nibelungilortl?<br />
14) sit VESTRE DE SACY, Archives de la republique de Ge 16) Op. cit., 8-10: Suedelen, vairs at gris, oint, sui, etc.<br />
nes in Notices et extracts, t. II, Paris, 1827, in-4, p. 69. Polane, or et argent en plate, cire, vairs at gris, etc.<br />
15) DU CANGE, VII, 194: (iris, aorta de fourrure" ; 11):, 823: Rossie, cire, vair at aria. Bou&erie, vairs at gris, her-<br />
Jake, vair, sorte de pelleterie". mine, etc",<br />
co<br />
a
STUMM) 1, f 56. 103<br />
Nu, n'a fostli, precumu nu producea nicT margaritara, Si cu tote astea Germania se approvisiona<br />
atuncT cu perle §i cu celle maT allese stoffe de metassa anume din Muntenia,<br />
cg.cT le capeta dela gurele Dungrii, de unde elle se urcaa pe crescetula fluviuluT departe<br />
la Ratisbona in fundula BavarieT.<br />
l'ene asta-c1T unti splendidu tabellti in pinacoteca dela Munich, schitata dupa datele istorieT<br />
commerciale a BavarieT, ni offers cu viuele culorT alle arteT moderne spectacolula<br />
descarcariT marfurilora orientale pe termula DanubiuluT.<br />
Servinda dreptu micla-locitOre intre Appusti §i Resgrita, Muntenia primla la rondula<br />
sea metassurT, perle si alte scumpeturT de'nteTu dela GrecT, de unde avemil chTarti cuvin-<br />
tele gra.5cti, a6pp.2 etc.; apoT dela differitiT dictatorT italianT aT commerciulul ponticti : AmalfitanT,<br />
PisanT, VenetianT, GenovesT, FlorentinT, §i'n parte dela industri%iT SlavT din Ragusa<br />
§i dela aventurariT CatalanT din Barcelona.<br />
Cronicarultt russtl Nestord, vorbindu in secolulu XII despre Dungrea de gTosti,. Slice ca<br />
superbele stoffe aurite de metassa venTati acollo din Grecia, maT adaugendt cu admiratiune:<br />
a ad se intrunescti tote bunurile pamentului!»<br />
In secoliT XIII si XIV ItalianiT all inlocuitti pe GrecT `, stabilincla inteadinsti unit insem-<br />
nata factoriti la Kilia "1 de unde I§T intindeaa apoT o dominatiune fluviala aprOpe esclusiva<br />
pene la GTurgTu §i chTarti pene la Calafatti.<br />
Este derti invederata ca acea avutg Arabia, din care se commissionati in evulti media<br />
pentru Germania, si maT cu deosebire pentru Austria, minunatele produsuri alle OriinteluT,<br />
se afla intre Carp= §i Istru, in Bass-arabia, era nu peste noue terre Si noue marl longa<br />
Golfulti Persica.<br />
Acumtl o limurire.<br />
§ 36.<br />
CONSUSIUNEA INrRE ARABIA DANUBIANA SI ARABIA ASIATICA.<br />
D. Bessonov surprinsese cu multa petrundere romanismulu 0lrabiet in poesia poporana<br />
bulgaro- serba, derti a commisti errOrea, communa novicilort in critica istoricg, de a da<br />
assertiunil selle unti caractera pre - absolute.<br />
Atka rapsodicele ballade serbe bulgare din vecula de micld-loca, precuma §i mgreta<br />
poems epicg a GermanieT, basandu-se d'o potriva pe amagitorulti sunetti alle numeluT<br />
Bass-araii, confunda intr'o singura conceptiune pe RomanT 1i pe Arabi; inse'T confundg,<br />
nu'T identified, sa se observe bine acesta distinctiune, Si tocmaT de aceTa fie-care din celle<br />
doue elemente, elementulu romana si elementula araba, fiinda numal confuse, nu identice,<br />
1) Italianii (Ad" de assemenea matassa, Spaniolil madexa,<br />
?ortugesii madeixa,IIngurit inatasz, etc., totti din causa primitivel<br />
importatiunT a metassel la densii de clitra GrecT, sea<br />
ma! bine din Grecia.<br />
2) In limbs albanesi1 acesta cuvAnta, sirme, a trecutli Warr'<br />
to intellesula de metassa. Cf. articolula nostru Ellenil 1.<br />
barber'', in 4iarulii Traianfi, 1870, nr. 6, p. 19.<br />
3) Chronica NESTORIS, ed. Miklosich. Tindobonae, 1860, in-<br />
8, p. 15: tu vsia blagaia scot Grek slaty pavoloky'<br />
etc. No! credemil maT preferabila, lectiunea slaty pavoloky in<br />
loci' de zlato, pavoloky",precumit se citesce In<br />
generalitatea<br />
editiunilorfi luT Nestora, acTstoffele orientate celle maT scumne<br />
din evulti media trail aurite. Acosta, correctiune nu schimbit<br />
intru nemieti essentialula simta anti ouvintelora oronicarulul<br />
rasa in respectula metassuriloritCr. tractatula principelul<br />
berladenfi Ivancu en Mesembria din 1134, impreuna, cu commentarele<br />
nestre, In (panda Tralang, 1869, nr. 66, p. 220.<br />
4) DE LA. PRIMAUDAIE, Etudes sur to commerce an moyen<br />
age, Paris, 1848, in-8, p. 213: Varna etait Pentrepot du<br />
riche commerce de la Valachie. Toutes les marchandises de<br />
cette province, destinees pour Constantinople, y &Went conduites.<br />
Un grandnombre de marchands grecs et Latins la visitaient<br />
continuellement ; mais lee principales affaires etaient<br />
faites par les Venitiens et les Genois. Ces deux peuples avaient<br />
des traites de commerce avec les princes du Dobroutze,<br />
et les autres negociants ne pouvaient trafiquer en Bulgarie<br />
que sous leur patronage. On portait A, Varna du sel, de la<br />
quincaillerie, du poivre, des epiceries de toute sorte, qai se<br />
vendaient avec un grand benefice; des toiles des draps d'-<br />
E urope, des tissus de sole, des camelots etc."<br />
5) Archivio storico Italian, serie III, t. 3, part. 1, Firenze,<br />
1866, in-8,,articolnlii luT BELGRANO, Le cambial' ap<br />
p6 i Genovesi, p. 109.<br />
6) Studiula nostrn SanGiorgio 4i Calafato, in liarulil<br />
Columna In! TraIand, 1870, nr. 67, p. 3.
104<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERR1TOftI ALA<br />
conserva pent la unu grade propria individualitate, lassand'o sa transpire din ea:1dd in<br />
canda maY multi sea maY putina.<br />
Numinda pe Romani qlrabt,'Bulgaro-serbiT scieaa forte bine, maY allesti dupa invasiunea<br />
ottoman, in Europa, despre essistinta unorti altT Arabi in oriinte, precuma o scieati Si<br />
maY bine Germanil, mai cu semi in urma Cruciateloril.<br />
Confundandu-se ambele notiunT din causa omonimitatiY, muza slavica de peste Dunare<br />
stramuta adessea assupra Romani lord tote trassurele unuT Beduinti sea chiarti alle unul<br />
Negritena, era cite o data, printeuna procedimento diametralmente oppusu, carpesce eatra<br />
BeduinT Si Negriteni &ate ce-va romanesca.<br />
Cando o ballada bulgaro-serba descrie o a terra ardUsctin dela Dunare, ca in essemplele<br />
citate maT susti din d. Bessonov, e maY multa decata sicura ca vorbesce despre «terra<br />
bass-arabiscd n ; este inse nu mai puking certti ca are in vedere nu pe Romani, ci pe Orientall,<br />
canda povestesce rapirea uneY fete de popa de catra douY-spre-clece cArabt, 'cad o<br />
duct la qlli-pa§a din Janina :<br />
. . tie tzirni Arapi<br />
Nene ke mlada popleniat,<br />
Ke me odnesiat v Ianino,<br />
V Ianino pri AZi-pasza,<br />
Basz-robinczitza da bidam,<br />
Szerbet i cafe da sluzsam..."<br />
Este dera o gravy, retacire de a generalisa fara nicT o marginire, precumtl o face d. Bessonov.<br />
Totti a§a in Nibelungenlied aurula §i metassurile arabe indica adducerea lora pe Durare<br />
din regiunea romans a Bass-arabiet ; inse nu ni pote fi permisti de a attribui poetuluY<br />
germana o intentiune geograficg. precisa §i esclusiva.<br />
Pe Maga Arabia romanesca dela gurele DanubiuluY, ne maY intimpina in Cantultt Nibelungilorti<br />
cite o allusiune la Arabia cea resaritena.<br />
Buna-órg. :<br />
Sea :<br />
Von Ninnive der siden si den borten truoe..." 2<br />
Von Marroch dem laude and ouch von Liban<br />
Die alter beaten Jaen die ie far gevan<br />
,,Deheines kiineges Mane, der heten si genuoc..." 3<br />
Ninive nu mai essista de secolY in epoca lul Nibelungenlied; la Marocco, §i cu atata maY<br />
putinu in Libia, nu se facea in realitate metassa; inse cg.ntgretuluY IT era de agYunsil a fi<br />
auclita vr'o obscura poveste despre relativulti arabismo and acestora localitatY, pentru ca<br />
elltt pe data sä le inavutesca cu nativitatea splendidelorti stoffe, pe carY Austria le cunnoscea<br />
prin intermediulti terreT Bass-arabiloril.<br />
Inteuna loch poesia epics germana merge pene a inventa o regiune de totti imaginara,<br />
unti Zazamanc sea Zazamant, de unde adduce metassa verde :<br />
Undo von Zazamanc der gritenen (siden) so der kle..." 4<br />
Ninive, Marocco, Libia, Zazamanc, probeza ca poetulti Nibelungilorti nu avea nicY o<br />
despre adeveratele fabrice arabe de metassa, forte inflorite pe atuncT in Siria Si in Spania<br />
1) MII.ADINOVTZI, Bilgarski narodni piesni, Zagreb, 1801,<br />
in-8, p. 407.<br />
2) Ed. oit., 110.<br />
1<br />
idea<br />
3) Ibid., 48.<br />
4) lb., 48.Variante: Zazamanch, Zazamant, ib., Anm., 60,<br />
unde Lachmann adaogA: Seiden von Zazamanc kommen<br />
scmst nirgend vor."
STUDIULU U. i fl. 105<br />
de grostt e, derti alle carora superbe producte erati de totti necunnoscute pe territoriulti<br />
austriacti.<br />
In secolir XII, XIII, XIVlstapani absolutT ai Pontulur fiindti Grecil si Italianil, cart possedati<br />
er-in§iT speciele celle maT superiOre de metassa, fabricate mai cu semi, in Constantinopole<br />
sett la Palermo Si sustinute prin protectionismult cello maT rigurose, tesseturele<br />
propriti clisse arabe nu puteati strabatte la gurele Dunarir qi 'n lungulu acestuT fluviti.<br />
Chrarti in Occidinte, ba tocmal intr'o terra pe atund semi-araba, in patria lur Rodrigtl<br />
Cid-Campeador, stoffele italiane se bucurati de cea maT intinsg. reputatiune :<br />
Mantos 6 pielles e bueno8 cendales d'Adriao<br />
A§a der° pretiosele materie, pe carT le admira epopera austriaca, e0ati din manufacture<br />
grece §i maT allesti italiane; inse loculti lorti de oprire intre puthtult de plecare §i puntulti<br />
de destinatiune afflandu-se in Muntenia, adeca in Bass-arabia sea mar bine in acea regiune<br />
in care, dupa espressiunea c-g.lugerulur Nestorti dintre annir I150I200) ese tntrunescti<br />
tote bunurile pamentulur 9, elle agrungeati la NemtT sub numele de metassurr arabe.<br />
Totti astt-felTu in Francia marfurile indiane Si chinese purtati epitetulti de alessandrine,<br />
nu pentru cg. se confectionati in Alessandria, ci din causa depositulul lortt in acesta metropola<br />
commercials a Egiptulul8.<br />
Acellea-ql marfurr, candu petrundeati in Europa prin callea Russier, devenTatt in Appusti<br />
: cendal de Russie9 ; candtt se depuneati in Ungaria: point de 7longrie10; candt treceati<br />
Mediterrana: cendal de `Candie".<br />
In regula generals s'arti pute dice ca poporele boteza nu flume lucrurile, dery penis §i<br />
fiintele straine, decd elle vinti de departe, nu dupa adev6rata lorti patria, ci dupg, unit punttt<br />
intermediarti mar cunnoscutti.<br />
Essemplultt cella mar isbitorti sunt TiganiT, pe carT neminT nu T-a considerate ca IndianT,<br />
ci uniT r-ati facutti EgiptenT, nrec ,qitanos, Yaraont, ypsies, era altora, vNendu-T cd immigreza<br />
in Francia din direcliunea Boemier, 1T-a placutti, fara nicl o umbra de ratiune etnografica,<br />
sa-T numesca: 3olienziens.<br />
Acuma, dupe. ce amti discernutti casurile de esceptiune, analisa frindti terminate, sä ne<br />
oprimu unti moments assupra semnificatiunir sintetice a numelur Arabia in privinta Muntenid.<br />
§ 87.<br />
ARABIA CA ROUBLE EPICU ALLY ROMANIEL<br />
Una din frumusetele celle mar caracteristice alle genulul poeticti consists in a imagina<br />
rapporturl intre diversitatr.<br />
Assemenarea nominala intre Bass-arabia §i Arabia a fostti motivulti unel creatiunr de acesta<br />
nature.<br />
In diplome, in cronice, in proza veculur de midi's- loch, nor nu gassimti nicairr §i nicl o<br />
data arabisarea 'Ferrel-Romanescr.<br />
5) Veep In sat& priving: BEZON, Dietionnaire des tissue<br />
anciens et modems, Lyon, 1864, in-8, t. 2, p. 210, 219, etc.<br />
-LINAS, Amiens v8tements sacerdotaux, Paris, 1860, in-8,<br />
p. 123 sqq.CONDE, Historia de la domination de los Arabes<br />
en Espana, Madrid, 1820, in-8, t. 1, p. 442 etc. Lista<br />
din Bruges, op. cit., 9, sole numal despre Grenada, menVonand'o<br />
Imo forte in trec6tii: Grenate, tire, sole, raisins et<br />
amandres."<br />
9<br />
CIBRARIO, Economia politica del medic evo, Torino,<br />
1861, in-8, t. 2, p. 231 - 232. -- BEZON, op. cit., II, 214, 266;<br />
III, 271.<br />
7) Poems del Cid., ap. BEZON, II, 174.<br />
BEZON, II, 206: En voyant cos koffes designOes par le<br />
nom de la ville d'Alexandrie, on pourrait en induire qu' elles<br />
y kaient fabriquees; cependant it est probable qu'on tomberait<br />
lei dans I'erreur. Alexandrie n'etait guel'entrepot des mar -<br />
chandises del' Orient et de l' Occident, le marche principal ois<br />
venaient s'approvisionner les grands negociants du moyenage."<br />
9) Ibid., II, 173.<br />
10) lb., 1, 87.<br />
11) lb., II, 173.<br />
14
106<br />
ISTORTA TERRITORIALA<br />
Ea ne intimpina unicamente in operele fantasieT, §i d'o cam data anume :<br />
i -o. Ballade bulgaro-serbe;<br />
2-o. antult Nibelungilort ;<br />
3-o. Rebusuln capetelorn negre, carele in faptn, ca §i eraldica intrega, nu este decatti<br />
o poesia zugravita.<br />
Acesta revista a fontanelorn ni permitte a privi r Arabia° ca numele epiciz alln Munteniel<br />
in evulti- mediti.<br />
In adevern, in data ce aceTa-V ideia se incerca a qi din sfera imaginatiuniT pentru a<br />
antra in limbagiulti vulgart, o vedemtl mantinendu-se numaT pe giumetate.<br />
lipa in crisovulti serbescti alln tzaruluT Stefano Du§ann de pe la 1350, sea in cronica<br />
maghiara a lul Simonn Kezai din secolulti XIII, Muntenia' remand negri, inse eT nu maT<br />
sunt Arabi, ci TatarT sea CumanT, adeca dispare ceTa-ce constituTa prin escellinta poesia<br />
numelui: Bass- arabia<br />
0 transitiune Si mai prozaica, §i maT putinti imitative, si<br />
mai apropiata de realitate, ni se<br />
presintA In (ara-,7flak, dupe cumti ne numesca OttomaniT, sett in Wara-Vlag, dupe cumti<br />
ne chiaman MongoliT.<br />
Aci nu maT sunt nu numai ArabiT, Para carT Bass-arabict inceteza de a maT attta prin<br />
consonants aventuln inchipuiriT, derti nu maT sunt nicT macarn Negri-TatarT sett Negri-<br />
CumanT, ci curatti §i simplu : egri-Romant.<br />
Este aceTa-§T aps, lipsitA. ?rise, dupe o indelungata curgere, de access6rele pittorescT<br />
alle isvoruluT.<br />
§ 88.<br />
Nukaut KARA-IPLAK, KARA-BOGDAN :I MAURO-VLACHIA.<br />
In secolulti XIV, stabilindu-se pentru prima órä in Europa, Turcil s'an cTocnitti intre<br />
Dunare §i Balcanti cu puterniculti Si bellicosultl voevodatti allti Bassarabilorti<br />
Degia de pe la 137o istoria cea may positive, unit crisovti domnescti §i o buns papall,<br />
ni arreta pe vulturulti muntenn invingendn intr'o lupta peptn la pepttl pe semi-luna ottomans.<br />
Muradti I, gr6za Grecilorn, Slavilorti Si Maghiarilort, fusese battutn atatti de cumplitti<br />
de call Vladislavti Bassarabti, incatti merse vestea pens la Roma. 1<br />
Cea Anteid cestiune, care trebuTa sä misce pe Turd in fata acestorti indracitT Munten;<br />
a fostn firesce : cine sunt Si cumtl se chTama ?<br />
0 assemenea intrebare nu se putea adressa din parte-le decAtti numaT d6ra vecinilorti<br />
nostri SerbT §i BulgarT, carT ne cunnosceati maT d'aprOpe §i cu cart tnSiT Ottomanii, prin<br />
consecinta positiuniT geografice respective, aveati o cunnoscinta anteriOra.<br />
Respunsulti Bulgaro- serbilorti, imperiosamente dictatti prin propriulti lord punttl de<br />
vedere, a fostti :<br />
Acesti 6menT sunt Vlacht adeca dintr'o vita cu celle-l'alte nemurT romanice; ern catil<br />
despre nume, IT chTarna zrni-glretpi, `Gzerni-T (stare, Wrapi-Z atare, e Negri-ArabT 4Negri-<br />
TatarT D a Arabi-TatarT*.<br />
Serbil §i BulgariT, in calitatea lorti de SerbT Si BulgarT, nu puteati respunde altminte,<br />
cad arts fi desmintitti modulti de a ne numi chiarti den§iT in cronice, in diplome, in ballade,<br />
in t6te monumentele litteraturel sud-slavice din evulti-mediti.<br />
0 data recommandati ca Vlacht ca Negri-Wrabt, ca egri-Vitart, ca tilrabt-T dtart, re-<br />
1) Diploma Ladislal Taivodve, an. 1372 in FRIDVALDSZIU,<br />
83, 9i FEAR, IX, 4, 477: eumexeroitn nostro viriliter contra<br />
scassimos et infideles Thorcos ipsosqu,e invadendo etc." In<br />
BARITZ, Transilvanial V, 67, printr'o errore a editorulul, a-<br />
cestfi actu este publicatfi to doue estraete, ca si eindit arfi fi<br />
doue documente dilterite. Bulla Urban' in Magna. Int., III,<br />
131: nimpios Turquos catholice fidei hostes pro Del et prefate<br />
se die reverentia rersequeris, et twos reputas inimicos."
STUDIULU II, 138. 107<br />
manea acumti Ottomanilorti, usanda in void buns de aceste notiunT, sa ni Pauresca pe basea<br />
lora vre -untl nume turcescti.<br />
Inca din Asia eT cunnosceati pre-bine pe adeveratii Arabi §i pe adev6ratiT TatarT, incata<br />
era peste putinta sä ne confunde cu denOT, precumu a fostti permisti a ne confunda Serbilorti<br />
§i Bulgarilorti, alle carorti informatiuni despre departatula Oriinte eras in genere<br />
vage §i mar total-d'a-una fabulose.<br />
Pentru Turd, nol nu puteama fi nicT Arabi, nicT TatarT.<br />
Ecce derti escludendu-se dela sine doue din celle patru epitete.<br />
Nemicti inse nu impedeca pe OttomanT a admitte restula : 'Nadi: §i Negri.<br />
Muntenii sunt Vlacht ; Muntenii sunt Negri ; prin urmare, MunteniT sunt ,(egri-Vlacht :<br />
aKara-Mako.<br />
Kara insemna turcesce negru; tYflak este unti orientalisma in icirts de 'Vlach-U, precumu<br />
Jbrailg din Braila, thmaila din Smilu, cYskenderie din Scutari, astilan din Stefanie, etc.<br />
In acesttl chipti se traduce logicti Si factica misteriasa origine a vechTuluT nume turd!<br />
alit<br />
MuntenieT, pe care Leunclavius illti commenta prin negreta grauluT romanescti2, era<br />
nemuritorulti Cantemirti, dorindti cu orT-ce pretti a-VT facilita o fortata solutiune, nu s'a<br />
sfiita a committe pene Si o falsitate!<br />
Pe la finea secolulul XIV TurciT observe essistinta until anti douilea statti romand danubiantl,<br />
fundatti atuncY de curendti de catra Maramura§enula Bogdanti.<br />
AceTa-§T limba, acellea-§T datine, acella-§T aspectti, Ottomanil nu scieati cumti sa deosebesca<br />
Moldova de Muntenia, decatti prin numele personals alit fundatorulul.<br />
A sta-feliu allaturT cu u Negri-Romani)), 7(ara-i7flak, se ivesca in limba turca e Negrii-<br />
BogdanTe, Wara-Togdan.<br />
$i nu numaT in limba turca!<br />
Intre anniT 139o-14mo patriarcatulti constantinopolitantl, intranda in primele selle relatiunT<br />
cu Moldova, de totti prospeta tnca pe scena politics, o numesce Mauporaaxia 47 adeca.<br />
21" Byrd `Vlachiu., set chTarti 071rabo-Vlachiii, deca vomit considera ecuivocitatea 4iceriT p.atipoc,<br />
maurus.<br />
MaY pe scurtti, tote ate vecluserdind maT susti arabisate in poesia poporan. bulgaro -serba,<br />
Para a maT vorbi aci de Cantulti Nibelungilora, se tranforma successivamente prin traductiunT<br />
turce §i grece de pe slavonesce, maT allesti pc la inceputulti secoluluT XV, in<br />
Wara-Jflak, 2(ara- Rogdan, MctopoAccxia.<br />
2) A.nnales Sultanorum, Praneof., 1596, in-f., Pandectre,<br />
p. 46: a frumento nigro, cujus est agar ille feracissimus."<br />
8) In Ohroniculd, II, 83, elltirecunnOsee elt Turcif nu numesa<br />
Moldova Ak-Iflak, adeeli, Alba-Vlachilt ; fn Besehrei<br />
bung bee, p. 36, uftit prima'T affirmatiune si ne assicurit en<br />
totulti din contra, ell. Noldovenil se chlam4 tureesee: Ale-flak,<br />
dass ist weisse Walachen, im Gegensatz von Kara Mak, den<br />
schwarzen Walachen, welche die Einwohner der Walachey<br />
rind." In originaluld latind anti luT Cantemirti, Deseriptio<br />
Noldavise, ed. Papid, Bucur., 1872, in-8,p. 2: Tureen enim,<br />
eum propter finitimas in Europa occupatas provincias 633pius<br />
in Moldavian castra moverent, Moldavis prime Ak Meth nomen<br />
indiderwnt.0 0 pur4 inventiune fn favdrea tine! antitese !<br />
Alc-Iflak nu essistii, si n'a essistatti nicl o dat4 in nomenclatura<br />
tired, aRomaniei. In Geschlebte d. oem. Iteichs" p.67, Can.<br />
temirti merge si mat departe, sustinendit enormitatea crono-<br />
legicit, cumd-cit Turcil numlad Moldova Alc-Ifiak fnainte de<br />
a o fi numitd Kara-Bogdan! Despre essistinta acestul din<br />
urmit degla pe la giumetatea secolulul XV, veal ma! glosti In<br />
note nrmitOre testulii Jul CHALCOCONDYLAS. Trebue dere 64 edutitind<br />
pe Ak -Iflak toemal fn secoluld XIV, sett si ma! sued.<br />
Etta o minune, pe care Cantemirti n'o preveduse!<br />
4) Acta Patriarohatus Constantinopolitani, II, nr. 404,<br />
436, 444, 464, 461, 465, 468, 472, 487, 496, 614, 616, 660.<br />
Cf. connius, De (Midis magna ecelesite, ed. Gretser, Paris,<br />
1625, in-f., p. 130: xal dv sil MccugoG Acsxicc." Cf. CHALCO-<br />
CONDYLAS, ed. cit., lib. IX, p. 514: ini toy Melalvvr 17oydavia;<br />
irepova", unde appare o traducere litterallt din Kara-<br />
Bogdan turcescil, pectin dil Maogopicoxia, o formil ma! veohitt,<br />
se vede a fi fostti luatit de Writ Grad nu dela Ottoman!, ci d'a<br />
dreptuld dela Serb! ¢i BulgarI.GEBHARDI, DaMlitien In Allgemeine<br />
Weltgeschlohte, t. 35, Leipzig, 1781, to -8, p. 469,<br />
dice: Maurovlachia ward diva den Prachova-strom von Ungrovlachia<br />
getrennt, and war also des ostliehste &tick der<br />
heitigen Walachey etc." 0 comeditt Intregi, basat4 pe neintellegerea<br />
euvintelord In! Ohaleocondylas des pre muntii Waned,<br />
17oacroCoe, pe car! Gebhardi YI preface In apa Prahova :<br />
Prachova-strom a
108<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
§ 88.<br />
/MALACHI' DIN DALMAIIA.<br />
Cuventult MaupoPaxia ni adduce a-minte de a rectifica in trecett o secolard errOre.<br />
RomaniT din Dalmatia, de-multt slavisatT, dert maT conservandt inch, ore-carT urme etnografice<br />
de strabuna lord tulpind, se numesct pen' asta-cll eT-insiT Vlacht, ern veciniT li<br />
4icti atorlacht.<br />
Pedantismulti etimologicti n'a lassatt in pace pe acestt ator.<br />
In timpulti nostru devinti din ce in ce maT rarT filologiT de felTult acellora ce tragti Ordau/d<br />
din ardere set Pi/oral:I din vis-forsi ; tnse in epoca obscurantismuluT sciintifict assemenT<br />
derivatiunT limbistice format pentru semi-eruditiune o petrecere de tote dillele.<br />
Pe calla cronicarulti francesti. Turpin din secolulti XI sustinea cu gravitate ca numele<br />
celticti /ergus nu este decatt latinescult ferrum acutune, cronicarulti dalmatinti din Dioclea<br />
nu avea de ce se teme in secolulti XII, affirmandt la rOndult set, cumt-ca slaviculti atorlach<br />
vine din grecescult MapeoPActx6c, Negru-Vlachti3.<br />
Par'ca auclT pe Figaro: uA pedant, pedant et demi; vous parlez Latin, je pane grec!.4.<br />
Dintre scriitoriT bizantinl anteriorT PresbiteruluT Diocleatti, acella carele vorbesce maT<br />
multt despre Dalmatia este imperatult Constantinti Porfirogenetti.<br />
Pe LatiniT de acollo ellt 11 chTarnd pretutindenT Romany, Po.y.civot5.<br />
Vorba ator-lacht nu este si nu pote fi greca, ci-T curatti slavica.<br />
N'are cine-va dealt a lua in mans cella anteTu dictionarti geografict, s'o O. se convingd<br />
cd. terra Morlachilort se intinde d'a- lungulti AdriaticeT, rWmatd. de termult<br />
Este ceTa-ce se 4icea grecesce llzpaecaactata, latinesce -Givitates maritimae, slavonesce Xomorie.<br />
Marea se chTama in taste dialectele slavice: more'.<br />
alor-vlachg insemnezd: cf)laclig alaritima.<br />
ET bine, paradossulti PresbiteruluT din Dioclea a gAssitt totusi partisanT chiarti intre<br />
fruntasiT criticeT istorice, precumti a fostti Gebhardi9, set intre corifeiT filologieT slavice, dup.<br />
cumii este Jireczek".<br />
Atatti de a-nevoid, se smulgt din mintile umane errorile pre-invechite!<br />
Facendti acesta digressiune despre MorlachT, noT avuramt in vedere a preveni din partea<br />
1) DELAGIANI), Hannan de geograiiI, Viena, 1871, in-8,<br />
p. 13, 67.In prefata autoruln numesee istoria: elementulti<br />
nostru propria", si promitte: una istoritt natiunale!" 8fi, ne<br />
feresca Dumneden !<br />
2) De vita Carol! Magni et Rolandi, ap. SALVERTE,<br />
377.<br />
8) ANONYMUS PRESBYTER DIOCLEAS, in SCHWANDTNER, III,<br />
478.<br />
4) C it atti Intr'o occasiune analogg, de FALLMERAYER, Fragm.,<br />
II, 462.<br />
6) De administr. import°, passim.<br />
6) BOUILLET, verbo Morlaquie: ,,Petit pays d'Europe, sur<br />
Adriatique, entre la Dalmatie et la Oroatie eta."<br />
7) SAFARJK, Slow. Star., 667.<br />
8) Degia FORTIS, Viaggio in Dalmatia, Venetia, 1774,in-<br />
8, t. 1, p. 67, observit c4 mor In numeleMor-laehilorti nu este<br />
deeittil slavieulti more, dell se errand, spa, p. 70, 71, Intr'o<br />
ipotes4 eseentricit assupra semnificatiuniT cuvAntuluT Vlachil.<br />
Este mat oorrectb LEVASSEUR, La Dalmatie anclenne et<br />
moderne, Par., 1861, in-8, p.8: Le nom Morlaque viant des<br />
mots slaves more ou mor, qui signifient la mer, et Vlach, qui<br />
1,<br />
signifie Italien ; c'est comme si l'on disait : les Italiens marl<br />
times."<br />
9) Gesoh. der Reiche Dalmatien, p. 468: IIrsprung der<br />
klorlachen. Auf dem Gebirge breitete sich ein fremder illyrischer<br />
Volksstamm aus, vermischte slob mit den bisherigen<br />
kroatischen Eigenthamern, und maehte sich gewissermassen<br />
unabhangig. Dieser, welcher wahrscheinlich aus der schwarzen<br />
oder Wines; (!) Walachey, Maurovlachia, gekommen war,<br />
find daher von den Venetianern und Teutschen das Volk der<br />
Morlachen genannt ward ete." apot mai departs, p. 469: 1st<br />
es sehr wahrscheinlich, class sie aus jener schwarzen Walachey<br />
hierher gekommen sind, entweder im zehnten Jahrhunderte,<br />
da die Kumaner ihr Vaterland eroberten, oder auch<br />
1065, da wiele moldauisehe Kumaner in Thracien fielen ete."<br />
Cludatti procedurit, nu de a aerie, ci de a invents istoria, multumittt<br />
unoril repetite wahrscheinlich, entweder, oder si allele!<br />
Nu mat vorbim5. despre ENGEL, Geseh. v. Serw., 330; DU<br />
CANGB, Illyrienm, 145, etc.<br />
10) Entstehen christlieher Beiche, Wien, 1865, in-8, p.<br />
225: Morlachen, wekhes Wort aus Maurovlach, Bch/warn?<br />
'Macho, entstanden ist."
STUDIULU IL I 40o 109<br />
orT -cuT §i a curma din capulti loculuT vr'o velleitate de a pune intr'o inchipuita legaturs no-.<br />
minala pe Romani-ataritimt din Dalmatia cu Negrit-Romani dela Oltti".<br />
Istoriculti este datorti nu numaT a cauta adeverula, ci Inca dupa putinta a impedeca nascerea<br />
retaciriT.<br />
SI fie derd bine constatata, es alor-vlachit dela Adriatica. *T-at dobandita acestti nume<br />
absolutamente pe o aka calle decatli mappop,axia, Kara -Jflak, Wara-Togclan, Negra-Zatara,<br />
iNggra-`Gomanici, Nggra-Arabia, Arabia sea Bass-arabia dela Dunare.<br />
MaT este ce-va.<br />
§ 40.<br />
cuviNruix BLACK IN LIMBELE NORDGERMANE.<br />
S'art1 pute gassi eruditi, carora sa li surrigla o apropiare inure negreta MuntenieT §i unti<br />
cuventa teutonicti.<br />
In limbele scandinave, de unde a trecuta apol la Angles; vorba blak, blac, blackr, blakket,<br />
black, bla, vrea sa glica negru1.<br />
Pe Araby, in intellesti de negri, ScandinaviT tT chiama 73lakt sea /ak-manT9.<br />
Ara fi dero commodti a'§T imagina cs Germanir, numindti Romania Dunarena. Araby, se<br />
intemerat nu numaT pe rebusulti dinastieT Bass- arabilorlt, dera tott-d'o-data §i pe rebusula<br />
natiunir romane, cu atatt may multa ca cronicele Si diplomele din evulti media celle maT de<br />
multe orT prefera forma Blacki in locti de Vlachi3.<br />
Acesttl artistica edificiti se distruge printr'o consideratiune forte massiva.<br />
Cuventulti blak to intellesa de negru e scandinava, este chrara anglest, dert n'a fosta<br />
nicT o data cunnoscuta Germanilorti propriti (PO, may cu deosebire cellora sudicT, la cart<br />
ideTa de negrggi s'a tradusti tota-d'a-una prin schwarz. 4<br />
Ecce der° cs blak alit Scandinavilorti remane cu totula pe din affara in materia nomen-<br />
clatureT romane.<br />
Adeptr aT positivismuluT istoricti; nor respingema ori-ce data, carele nu se intemeeza pe<br />
o marturia precisa a fontanelort, nu decurge din logica unuT §irti de fapte, nu se offers spiritulur<br />
cu o plastica claritate.<br />
Revenima la numele ottomant allu Romanilora.<br />
11) Degia In secolnlii XV o face TUBERO, De rebus qua3<br />
temporibus ejus in Pannonia gesta3 aunt, Francof., 1603,<br />
in-4, nude dice, vorbindu despre originea muntenescA, a luT<br />
Runiade : gum paterno genera Gets esset, quam gentem, ab<br />
eorum asperiore cultu (?), commodiore ad componenda verbs,<br />
grim, voce Morovlaehos, nostrates nuncupant." Autorulh era<br />
din Dalmatia. Cal de acollo n'atI numitui nici o data pe Romanil<br />
Danubiani Morovlackl. Se confund& derrt aci ideTa HuntenieT<br />
en idols Morlachie!.<br />
1) IHRE, Glossarium Svio-Ctothionm, Upsalm, 1769, in-f.,<br />
t. 1, p. 197, voce Black.<br />
.1) GEFFROY, Notices at extraits des bibliotheques on archives<br />
de Suede, Paris, 1856, in-8, p.33 : Blaamen, pour<br />
les Sarrasins."<br />
3) Anonymns Bohn, in ENDLICHER. 11: Blachii an pastores<br />
Romanorum..."Ibid., 24-26: Gelou quidam Blacus<br />
Gelou ducem Blacorum..." Ibid., 40: Bulgarorum atque<br />
Blacorum SIMON DE KEZA, ib., 96: Blackis, qui ipsorum<br />
fuere pastores..." Ibid., 100: cum Blackis in montibus confinii<br />
sortem habuerunt, unde Blackis commixti..." A.NDREAS<br />
REX, ib., 422: silvam Blacorum at Bissenorum etc."Tillehardouin,<br />
De la conqneste de Constantinople, Paris, 1838,<br />
in-8, p. 64, 116, 127: Johannis li roil de Biaquie et de Bor-<br />
gherie etc".Ibid., 117, 137, 142: Johannis le Blak..."Ib.,<br />
157: Li Oomain at li Blac etc."Albericus Monachus, Chronicon,<br />
ed. Leibnitz, Lipsin, 1698, in-4, t. 2, p. 439: Johannicus<br />
Bulgarian at Blackarite Dominus"; si altele nenumtirate.<br />
4) E interessana urmAtOrea observatiune aluT wYLOR, The<br />
early history of the mankind, London, 1870, in-8, p. 69 :<br />
It makes no practical difference to the world at large, that<br />
our word to ,rise" belongs to the same root as Old German<br />
riscin, to fall, French arriser, to let fall, whichever of the<br />
two meanings may have come first, nor that black, blanc,<br />
bleich, to bleach., to blacken, Anglo-Saxon bkec, blac=black,<br />
blac- -pale, white, come so nearly together in sound. It has<br />
been plausibly conjectured that the reversal of the meaning<br />
of to rise" may have happened through a preposition being<br />
prefixed to change the-sense, and dropping off again, leaving<br />
the word with its altered meaning, while if black is related<br />
to German blacken, to burn, and has the sense of charred,<br />
burnt to a coal", and blanc has that of shining, a common origin<br />
may possibly be forthcoming for both sets among the family<br />
of words which includes blaze, fulgeo, flagro, Taira, .444,<br />
Sanskrit bhrdg, and so forth. But explanations of this kind<br />
have no bearing on the practical use of such words by mankind<br />
at large, who take what is given them and ask no question."
110 ISTQRIA TERRITORIALA.<br />
§ 41.<br />
?MIELE KARA-VLACH LA SLAM<br />
Amti veclutti maT susti, in cc modti 7(ara -Jflak qi Kara - `Bogdan at# provenitti printr'o procedura<br />
necessary, din diverse epitete de negrgtd, pe carT treptatti ni le-a attrasti din partea<br />
Serbilorti si Bulgarilorti, in secoliT XII, XIII, XIV, Vass-arabismula dinastieT princiare dela<br />
Oltii.<br />
Cu alte cuvinte, acesttl 7(ara nu este decatti o editiune turca a unuT slavismtt.<br />
ET bine, in filologia se intempla cate-o-data unti lucru curiosti: imprumutulti se intorce<br />
creditorulul, modificatti inse printr'o dobanda din partea debitoruluT.<br />
Unti essemplu.<br />
AnglesiT apuca de vecuri vorba francesa bougette care insemneza saculetti, o prefacti la<br />
densiT in budget, §i apoT abia pe la 1790 o inapoescti FrancieT, multumite a o primi din<br />
litters in litters sub formal cea anglesa.<br />
Cam totti asa Bulgaro-serbiT aii reluatti cu timpulti dela OttomanY, Fara consciinta de<br />
origine, maT multe din cate li luasera maY de 'nainte OttomaniT.<br />
De pe la inceputulti secoluluT XV, caclutY sub dominatiunea etaganuluT turcti, SlaviT de<br />
peste Dunare sT-ati incarcatti limba care maT de care cu sute si miT de cuvinte si chTarti<br />
frase intregY din vocabularulti stapanilorti.<br />
Una Russti, unti Polonti, unti Boemti, sunt in impossibilitate de a se intellege cu unti<br />
Serbti sett Bulgarti mar allesti din causa desselorti orientalisme.<br />
In dictionarulti illiricii anti luT Karadzit', bung-6ra, dintre 90o pagine nu este mai nicT<br />
una, pe care sa, nu ne isbesca cincT-sesse vorbe turce.<br />
Intre celle- l'alte avernti pe 2(ara-3flak, revenitti la 2(ara -vlach sett Wara-rld, §i pe 2(arabogdan.<br />
Serbulti canta:<br />
Bulgarulti de assemenea:<br />
Dmitar uze zemliu Karavlaszku<br />
Karavlaszku i Sarabogdaneku..."<br />
Da szetame zemia po kraina;<br />
Da szetame zemia Sarablaszka etc. 2<br />
Sub unti vestmentd atatti de turcitti, nicT Serbulti, nicT Bulgarulti nu maY recunnoscti<br />
asta-41T derivatiunea slavica a prozaiculuT 7(ara, prin care cantaretiT lorti ati inlocuitti adesstl<br />
in balladele poporane celle antice pe Zzrni-grapi, "Gzerni-Tatare, zemia arapinska etc., poetice<br />
resturY dintr'o epoca primordiala.<br />
Pentru noT inse e forte importantti a nu perde din vedere to litteratura bulgaro-serba<br />
acesta. essentials distinctiune cronologica: grabia pene la 1400 si Wara-vlachia sett Warabogdania<br />
dela 1400 inc6ce.<br />
§ 42.<br />
NUMELE MONGOLICU HARA-ULAG.<br />
Cu dour secolT tnainte de Turd, pe la annulti 1 240, locuitoriT MuntenieT ati fostti degia cunnoscutT<br />
Mongolilorti sub numele de 2(ara -ulag, dupa cumti nY-o spune celebrulti cronicarti<br />
orientalti Raid, care traia ellti insusT tntre 1250-1300 si a descristi o invasiune a hanuluT<br />
Orda din Transilvania in Terra-Romanesca. 1<br />
1) KARATZIT', Lex.) 264.<br />
MILADINOVTZI, 203.<br />
I)<br />
D'OHSSON, Histoire des Mongols, La Haye, 1834, in-8,<br />
t. 2, p. 628.
STUDIULU U, Id. fir<br />
In Ardela nu erati Slavi ca sä communice cT Mongolilorti ca RomaniT se chTam. Vlacht si<br />
se chTama qi Negri, dupa cumti aii communicat'o maT tarclia Turcilorti SerbiT qi BulgariT.<br />
Informatiunea cats sä fi venitti dintr'una aka isvora : dela SaqT sea dela MaghiarT.<br />
Sassesce inse Romania qi RomaniT se numescti Bloch, 3lesche,$'leschland, Bliichslandt, Tle-<br />
chisland,<br />
efc.2, adeca nesce forme forte departate de Vlag, de 6r5.-ce dupa legile fonetice<br />
sonulti b nu trece directamente in u.<br />
SI cautamti prin urmare la UngurT, unde gassima in adeverti 01 ik, o formatiune de totti<br />
apropiata de cea mongolica, sea chTarti identica pe basea ecuatiuniT intre o=u §i g=h<br />
Notamti dero ca acesta interessanta manifestatiune a negreter Bass-arabilorg e cu totulti<br />
nedependinte prin sorgintea'T de turculti Wara-c7flak.<br />
Fiindti inse ca la UngurT noT nu schrift sä fi essistatti vre-o data forma concrete. Jekete-<br />
`Olah, adeca 211* egru-Vlachg, de unde sa fi provenitti printr'o simpla traducere mongoliculti<br />
Wara-V/ag, cats se. admittemti cd qi aci va fi occursti una fenomenti analogti cu acella de<br />
peste Dunare, si anume MaghiariT communicanda Tatarilorti doue calificatiunT separate alle<br />
Romanilora, numele geneticti de Vlacht si epitetulti dinasticti de tegri in intellesa de Bassarabt,<br />
cet-l'altT le-ati legato apoT la unti locti, intocmaT ca §i TurciT.<br />
SA trecemll acuma la puntula cello maT scabrosa in istoria TerreT- RomanescT.<br />
§ 43.<br />
DOUI NSORI-VOET021.<br />
Dintre totT istoriciT nostri d. Laurianti a fosta unicula, caruTa i s'a paruta a fi dubiosa<br />
pene la unti punto aqa numita descallecare a aqa numituluT Negru-voda.<br />
Sub annulti 1291 d-sea dice:<br />
.Pre timpurile acestea spunti cronicele TerreT-RomanescT, ce. trecu Radu- egru, ducele<br />
«Alga:ra§ulut si alla AmlapluT, peste munti in Dacia australa, si-sT aqec,la scaunula la<br />
uampu-lunga etc. Ea ("iggra§.77 pre la annuli 1291 domnia atagistrulg VgrinU, precuma se<br />
vede dintr'o diploma forte insemnatg dela regele AndreTu III, in care se face cea de'nteru<br />
umemorare despre o adunare generals a ferreT, compusa din nobilT, Roman; Sacui §i Sa0.<br />
uDin causa insemnetricit noT o putema aicT din vorba in vorba.D'.<br />
ApoT d. Lauriana reproduce intreguld documentti, combattenda tacitamente cronica prin<br />
diploma, narratiunea suspects prin fontana sicura, pe Negru prin Ugrinti.<br />
Cantemirti, SincaT, Engel, Gebhardi, totT ceT-l'altT maT m6nung fara esceptiune, pene qi<br />
d. ps1er, admitta in unanimitate pe unti fantastica fundatort alla StatuluT Muntena, venitti<br />
din Fagara0 qi botezata Negru-voda, diverginda numal assupra puntuluT cronologicti, cacT<br />
uniT illa punts la 1290, altiT la 1240, altiT erg 50 la 122o, qi a§a maT incollo.<br />
In tomulti III, desfa§uranda pe largo istoria tuturora Domnilorti Ferrel-Romanescf, nor<br />
vomti cantari cu o minutiositate chimica tote aceste opiniunT, carT in faptti, decd nT-arti fi<br />
Tertatti a ne esprime inteuna stilt parlamentarti, nu sunt decatil amendamente si sub-amendamente<br />
la una singura Spotesa.<br />
Aci, lassandtka o parte litteratura moderns a cestiuniT, ne voma margini in cerculti<br />
strictti alla obiectuluT in sine, intru cata va fi necessara pentru a dobandi o convicliune intrenseca<br />
assupra essistinteT qi neessistinteT luT Negru-voda.<br />
Picemtl essistintet §i neessistinter, cacT analisa descopere in Muntenia douY Wegri : unulti<br />
concretti qi cello-l'alta abstractti.<br />
2)<br />
TruaismiENFELD, Dentdche rundgruben zur desoiziotite §prache, fn lIngrhichos Magazin, Pressburg, 1781, in-8.<br />
Slebenbiirgens, Kronstadt, 1860, in-8, p. 65, 69, 120, 249, t. 1, p. 264.<br />
251 etc.SEYVERT, Proben der siebenbilrgiseheieheisehen 1st, 249-50.
112<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
Persona& la realit, istorica, documentalti, este Radu- iNegru 5'assarabz7, domnincla intre<br />
anniT 1372 -1382, flu allh luT Alessandru Bassarabti, frate alit lul Vladislava Bassarabai<br />
tats anti luT Mircea Bassarabti.<br />
Personagiula idealti, mitica, traditionala, este punt §i simplu f egru-vodci.<br />
Sa Incepema cu acesta din urma.<br />
§ 44.<br />
PERSONIFICAREA ORIGINILORI1 NATIONALE IN <strong>ISTORIA</strong> UNIVERSALA.<br />
Nu se ailla maT nicT o natiune pe scoria pamentuluT, care sa nu-§T fi inventata cate unit<br />
patriarch omonima, sea care sä nu fi personificata tout astti-fellu primitiva origine a celloral'alte<br />
popOre.<br />
AnticiT Ebrel croisera o genealogic pentru lumea Intrega, derivandu pe AssirianT dintr'una<br />
0lssurit, pe MOT dintr'una atadianui, pe Kimri dinteunti Comeru, pe TracT dintr'una<br />
Zirasut, §i a§a maT departe J.<br />
GreciT, impartig to celle patru triburT, DorianT, EolianT, IonianT §i AcheTanT, tntrunite sub<br />
calificatiunea commund de EllenT, n'ad intimpinatti cea mai mica difficultate de a fabrica<br />
pe unit '811enti, silindu-ln apoT vrenda-nevrenda sa nasca fiT §i nepotT : 5)orit, Tag, Jodi §i<br />
tilched, Para a mai vorbi de unit iacedemonii pentru Lacedemonia, unit 'gto/17 pentru Etolia,<br />
unit atacedong pentru Macedonia, §i alti o suta 4.<br />
Nemtulti, cAll-mann, degia to vremea lul Tacitti relata minunT despre stramo§ula sea atann,<br />
era fie-care sub-divisiune nationala teutonica 1ST gassla cate unit sub-parinte propria : SveviT<br />
pe Suap, VandaliT pe Vandal, Sa§iT pe Saxneat, VestfaliT pe Westerfalcn, HerminoniT pe<br />
llermin etc.'<br />
La SlavT aceTa-§T operatiune : BoemiT ne assicura ca primula lora duce se numTa 5'oh.emus4<br />
; CroatiT povestlati imperatuluT Constantino Porfirogeneta despre vechTula lora ccpitanti<br />
xpwpatoc s ; Le§iT celebreza pe fabulosula rege Eechus6 ; Ru§iT nu s'at pututti stapani<br />
de a nu scOte §i ei la lumina pe principele Russ" .<br />
IntrebatT cronicele maghTare, §'o sä ye respunca : agens illa a Magog rege vocata est<br />
MogerA 8<br />
OrientaliT ati mersti cu fantasia pene a imagina unit most .7indalus pentru Andalusia'.<br />
Pe acella-§T tons vorti glasui cronicele scandinave despre numele Danesilort: «Rex Dan<br />
ucommuni omnium decreto regnum suum Daniam et incolas 5)anos a se, qui Dan dicebatur,<br />
a ap diaVit 9 18.<br />
Ne-arc copprinde obosela, deca ne-ama tncerca sa in§iramti aid numaT a clecea parte<br />
din tote essemplele analoge cunnoscute!<br />
Multimea, set maT bine universalitatea lora ni permitte a le formula inteunt felTu de lege<br />
1) NIC. COSTINU, Letop., I, 49-66, plinti de reminiscinte biblice,<br />
reproduce cu deplina bund. credintil, west& tmmultire<br />
Zmulte florae din trot feclorl aT luTNoe.".--10SEPRUS FIAVIUS,<br />
ntignitates Jndaicte, lib. I, cap. VI, ed. Dindorf.<br />
2) STRABO si PAUSANIAS, passim. ,1.<br />
8) SAFARJK, Slow. star., 767.GRIMM, Gesch d. dent. Spr.,<br />
II, 776: Dass solche Stammhelden ungeschlichtlich und mythisch<br />
waren, verschlagt nichts; es lag nue am Glauben der Volker,<br />
eon Omen die Res7te der historischen Konige absuleiten.<br />
Nach einem "Mar, Sohn des Deukalion und Enkel des Prometheus,<br />
die nie gelebt batten, nach einem Tersixos oder "taxed<br />
alaow, Sohn des Zeus, nannten sich Hellman, Griechen und<br />
Spartanen.Warum nicht die Gaut8s nach Gauts, einem S ohne<br />
des Vddns ? Sichtbar Bind viele Stammhelden erst durch die<br />
Sage aus Leindernamen entsprungen. Von Noregr, das doch<br />
nach der Himmelsgegend hiess, leitete sie einen Norr etc."<br />
4) COSMAS, Chron. BOheney In PELZEL et DOBROWSKY, Scrip.<br />
tores rernm bohemicarum, Pragte, 1783, in-8, p. 6-7.<br />
5) De administr. imp., tap. XXX.<br />
0) DLUGOSZ etc.Ve4T note ce urikez§,.<br />
0)<br />
KARAMZIN, t. 1, nota 70.Vechia cronie4 ap. SZAJNOCIIA,<br />
Leehicki poczatek Polski, Lw6w, 1858, in-8, p. 88: Slavorum<br />
principes plures erant, qui propter angustam et striatam<br />
habitationis penuriam et sortem inter se elegerunt, quis<br />
eornm ex patria hoe est ex antiqua Croatia recedere deberet.<br />
Sorsque ipsa venit super Bohemum sets Czech, Lech Polonwm,<br />
et Bus Buthenum."<br />
ANONYMU9 BEL/E, In ENDLICHER, 3. -<br />
9) D'HERBELOT, Bibl. Orientale, verbo : Andalous.<br />
10) Chronlcon Enid In LANGEBEK, Scriptores rerum danicumin,<br />
Kopenhagte, 1792, in-4, t. 1, p. 147.
STUDIULU II, 145 118<br />
istorica constanta, asto-felTu incatt departe de a ne mira in fata unuT Romulu la RomanT set<br />
a unuT Negru in terra Bass-arabilorii, noT art trebui din contra sä restauramt aceste miturT<br />
prin divinatiune, decd se intempla cumtl -va sä le fi neglest cronicele Si legendele.<br />
Pop6rele at unele fabule alle lorti necessare,<br />
AceTa-§T prin vita, prin tipti, prin vorba, prin datine, prin territoriti, prin tendinte, orT-ce<br />
nationalitate, simtindu-se a fi o singura famillia, 1ST inchipuesce a le fi mWenitt pe tote<br />
acestea, de'mpreuna cu numele commun, dela unti singuru tata, perdutt in intunerecult<br />
timpilorti, del-ti aT caruTa fiT Si nepotT, uniT maT noroco§T at intemeTatt dinastia princiara,<br />
ceT-l'altT maT de rondo at formate poporti.<br />
Asa credeati EbreiT, GreciT, GermaniT, SlaviT, ScandinaviT, RomaniT, tote nemurile din<br />
t6te partile lumiT, basandu-0 fictiunile respective pe acella-§T mobilo psichicti, infiptt in natura<br />
umana generala.<br />
§ 45.<br />
PERSONIFICAREA ORIGINILORii NATIONALE LA ROMANI.<br />
Una din celle maT vechi cronice romane, scrisa slavonesce pe la finea domnieT luT Stefano<br />
cent Mare, Slice ca RomaniT venisera din Italia intr'o epoca immemoriall sub conducerea a<br />
duoT frap: Romang-vocla Si Vlachitd-vodcil<br />
Cine Ore sa fi fosttl acellt voda-Romanii?<br />
Inainte de Romano Mu§attl, urcatti pe tronulti MoldoveT pe la I 390, istoria cea positiva<br />
nu ni arreta la RomanT nicT unti principe cu acestt nume.<br />
Cine Ore sa fi fostt acellt voda-Vlachitii?<br />
Nu numaT o nascocire in fondt, dert pent §i'n forma, cacT nicT o data unit assemenea<br />
nume n'a figuratt in annalele set in diplomele romane.<br />
V odd-Romang este Romanus.<br />
V ocIA-Vlachitd este Vlachus.<br />
V oda-Romanii Si vocia-Vlachita: sunt pentru RomanT cela -ce at fostt Bohemu pentru BoemT,<br />
Eechil pentru Le§T, "Ghrovatti pentru CroatT, atagogii pentru MaghTarT, Saxneatit pentru Sa§T,<br />
suapu pentru SuevT, andalg pentru VandalT, `.Dann<br />
pentru DanesT, '811enii pentru EllenT,<br />
RomuN pentru Romani, etc.<br />
Inse precumn totT RomaniT isT dedeati numele genericti de Romani Si precumt tuturort<br />
Romanilord strainiT li clicead crilachi, tutu asa Muntenia maT in specia, terra Bass-arabilonl,<br />
era cunnoscuta de gYurtl in giurt, Serbilort, Bulgarilort, Ungurilort, Austriaciloru, Turcilort,<br />
Mongolilorti, Grecilorti, sub epitetult de Negra.<br />
Ore acestt negrismii nu trebuTa la rondult set idealisatt, precumtl fusesera idealisate romanismula<br />
Si vlachismulg ?<br />
Romang-vodd personifica numele romane anti colonieT danubiane a luT TraTant ; Vlachitiivodci<br />
personifica numele set vlachia ; kegru -voda, cent maT celebru dintre totT, personifica<br />
numele bass-arabia alit MuntenieT, din causa caruTa resart celle treT capete-ncgre in rebusulti<br />
dinasticu dela Oita, din causa caruTa balladele sud-slavice Si antult Nibelungilorti<br />
ne fact ZrabZ, din causa caruTa tzarulti Stefant Du§ant ne chTama Negri-TatarT, din causa<br />
caruTa MaghTaril ne boteza 2s(egri-ComanT, din causa carui OttomaniT ne numesct Negri -<br />
VlachT sett Wegri-BogdanT etc.<br />
Voda,Romang, vocia-Vlachita: Si voda -(egru stint trel idealurT concordante.<br />
intregit testualmente in Lietopis Russkala Voskresenskago<br />
1) Skazanie vkrattze o moldayskich gosudarech, pe ea- spiska, Petersburg, 1793, in-4. Unit estractit re 'are fn<br />
re ENGEL, ketch. d. Wal., 32,a cunnoscut'o du$ SCHLOZER, KARAMZIN, t. 4, nota 388. Despre originea acesteT eronice<br />
Allgemeine Weltgeschiehte, t. 50, Halle, 1785, in-4, Inse a yell studiulti nostru Domnita Elena, fa liarulil Tralanit y<br />
eunnosout'o fArit s'o ti tolellesu see utilisatit S'a publicatti 18.691 nr. 75, p. 302.<br />
16
114<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
Decd celle anteie doue s'att perdutti din memoria, pe candt cello alit treilea se maT conserva<br />
Inca, acesta se esplica prin comparativa tenacitate a elementuluT poetict fata cu elementult<br />
prozaicti.<br />
Romano, `Machu, notiunT istorice set filologice, nu vorbesct nemicti imaginatiuniT, Si poporulti<br />
a trebuitti, set cellt putint a pututti sa le dea ultariT.<br />
Wegru, notiune pittoresca, a reuitti din contra a se imprime tocmaT prin culOre in tnchipuirea<br />
poporuluT.<br />
Ca fiinta plastid, ella n'a essistatti nicT o data.<br />
Ca mitts inse, unti mitt forte necessarti, precumtl amt mai( spus'o, cacT derive, in essenta<br />
dintr'o lege istorica universala, elltt represinta inceputurile StatuluT Muntenti sub impulsulti<br />
dinastieT Bass- arabitorli.<br />
Toth ce'T pre-vechTu, totti ce'T mina din mW-stramo§1, totti ce nu se scie de catra cine<br />
sa se fi facutt, derti se banuesce ca dora nu f'r5. initlativa sett participarea vre-unuT Bass-<br />
arabg,<br />
appartine luT vocia-Wegru.<br />
Fie-care Bass-arabg, din data ce trecea in traditiune, §tergendu-i-se trassurele celle distinse<br />
alle individualitatiT, devenTa Negru.<br />
Dupa ballada poporan6. pone Si monastirea dela Curtea-de-Argeo, grandiOsa creatiune<br />
a luT Negoid Bassarabt, despre originea cariTa nu se pOte rO.dica cea maT slaba umbra de<br />
indouela, se attribue luT egru-voda:<br />
Pe Arge0 In gtosti,<br />
Pe unti multi frumosti,<br />
N egru-vodd trece<br />
Cu tovara§i slece...2.*<br />
Ecce dero unti voda-Zregru pe la 1520!<br />
Dupa Cronica Cantacuzinesca3, din care se inspirase Cantemirti4, Barbu CraTovesculti,<br />
ctitorulti bistretent, este banti alit OltuluT sub Negru-vode I; dupe, inscriptiunT §i diplome<br />
irresistibile5 acestti faptti s'a petrecutti in ultimulti decennia alit secolulul XV.<br />
Ecce dero unti voda-(egru pe la 1490!<br />
Cea maT vechia cronica muntena, pe care o avusese in mana Ragusanulti Luccari.pe la<br />
1600, numesce Negro-Voevoda pe tatalti luT Vladislavti Bassarabe, adeca nu alttl'cine -va<br />
dealt Alessandru Bassarabt, dupe, cumti se scie din documente sincronice".<br />
Ecce derti unti voda-Negru pe la 134o!<br />
La finea secolulul XII, precumti demonstraramti in Studiult I prin diploma maghiara din<br />
1231 §i prin scriitorulti bizantina contimpurent Cinnamt, fara a maT vorbi despre cronicarult<br />
mongolti Ra§id, OlteniT dela Severinti navallescti in Ardelti Si cucerescti terra FagarapluT.<br />
In fruntea lort se affia naturalmente unti Bass-arabg.<br />
ET bine, famillia roman. agara§ena Monea pastreza pone asta-cif o suvenire lapidara,<br />
cumti -ca anume pe la finea secoluluT XII li daruise acollo nesce moievoda cegru:<br />
Vixit Gri. I Venetus anno D. 1185. Genealogia Authentica Monestica. Gregorius Venegtus<br />
Zhesaurarius "Wajvodae Nigri, a quo donatus IV. vallibus cum Sylvis et Campis. Gen.<br />
Gregorium secundum 12 I 6., etc.'<br />
2) ALEX., Poesie poporale, 186.D. Alexandri, intro noiitti<br />
la p. 192, credo eumu-e5,in adevfiru unit' Negru-voda aril<br />
fi ziditu monastirea dela Curtea de Argegil , ba Melt invoicit<br />
autoritatea croniceioni, Mai sfi le citeze !Vedt ItEISSENBER-<br />
GER, INglise de Cnrtea d*Argis, Vienne, 1867, in-8, p. 26.<br />
3) BOLLIACU, BII0IUMAIrl, 1863, p. 108,<br />
4) °each. d. osm. Hoicks, 608.<br />
i)<br />
VENELIN, 134, diploma, din 1499. ODOBESCU, in Bulled<br />
tinulti Iustruotinnil Publice, Buouresci, 1866, in-4, t. 1,<br />
p. 137-141.<br />
6) liistretto delli Annali di Ransa, Venetia, 1605, p. 49 :<br />
Negro Voevoda di natione Ungaro e padre di Vlaico, nel<br />
1310.64<br />
1) sINCAI, I, 329.WENZEL, Okmanyi kaltisznt, I, 18, etc.<br />
8) KLEIN, Origille8 Dacoromante, ap. ENGEL, Gosch. d.<br />
Wal., 92.
STUDIULU 11, 1 46. -<br />
116<br />
Ecce dert unti vocil-Negru pe la ii8s !<br />
Dupe. differite cronice muntene, fie-care vorbindti altti-felTu, maT tote oraele din Terra-<br />
Romandsca, Tergoviscea, BuccuresciT, ampu-lunguld, Pitescil, GTurgTulti, Buzeula, Flocil,<br />
sunt zidite de voda-Negru9.<br />
Vr'o dour set treT BassarabY, (led nu §i mai multT, sunt indessatT aci intr'o singura personalitate!<br />
In secolulti XV, in secolulti XIV, in secolulti XIII, in secolulti XII si maT sust, ne isbimti<br />
la tutu passulti de the unti voda-Wegru.<br />
a CopiiT,dice Vico,transpOrta idela si numele primelort pers6ne §i primelorti lucrurY,<br />
ape carT le vecluse, assupra tuturorti persOnelort §i tuturorti lucrurilort in carT se pote<br />
a observa vr'o assemenare, \retina rapporta cu celle anteTe. Egiptianii attribuTat lul Ermete<br />
a Trismegistt tote inventiunile practice. AtenianiT puneati pe socotela luT Solone tote instiatutiunile<br />
democratice, ert pe a luY Dracone tau ce era aristocraticti. RomaniT derivati dela<br />
aRomulti tote legile ierarchice, dela Numa tott ce se referla la cultulti cleitatilort, dela<br />
a Tulin Hostiliti tote ordonnantele militare, etc. b".<br />
IntoemaT asa la MuntenT orT-ce fundat-iune, fie monastire, fie castellti, fie urbe, fie stand,<br />
se cTocnTa cu legenda luT Negru-vocla.<br />
§ 46.<br />
ORIGINEA FADULEI DESPRE VENIREA LUI NEGRU DIN FAGARASU.<br />
Este de observatt o impregTurare topografica. forte semnificativa, prin care putemu reu0<br />
a precisa pene la unti punttl insu§T momentulti nascerii mituluT luY voda-Negru.<br />
Amt enumeratti cu cate-va rondurY maT susti tote urbile, a cArora paternitate se accords<br />
in diverse cronice romane pretinsulul fundatort alit StatuluT Muntent : BuccurescT, Tergovisce,<br />
Campu-lungt, Buzeii, GYurgTu, PitescT, FlocT, catra carT &aril maT pute adauga<br />
ass ciisele cetatT alle luT Negru-voda de prin Muscelltt set din Arge§ti.<br />
NicT una din aceste localitatT nu se afill in anticulti banatti alit Severinulul, unde se gassescti<br />
pretutindenT numaT suvenirile Bassarabilort, era despre Negru, ski maT bine despre<br />
Negri, nicairT nicT o vorba.<br />
()hula desparte in acestaprivinta intrega Muntenia, in doue zone forte determinate: aBassarabto<br />
spre appust, a Negrun pe mallulti resaritent alit fluviuluT.<br />
In Muscellt set in Fagarasd poporulti nu scie nemict despre BassarabT, in Velcea set<br />
in Mehedintt nemica despre Negri.<br />
Multumita lunguluT sirti alit desvoltarilora nOstre preceding, acesttl fenomenti lesne se<br />
esplica.<br />
IncuTbag de secolT in Oltenia, BassarabiT numaT din trepta in trepta §i passti la passtl<br />
reu§isera. a-§T intinde dominatiunea spre nordt §i spre oriinte.<br />
Pe la 11 6o--Ii8o noT IT vedemti incependu-§T carriera prin suppunerea ducatuluT fagara§.ent.<br />
Este unti fapttl, pe care'lti demonstra diploma maghiara. din 1231, Bizantinult contimpurent<br />
Cinnamti si petra genealogica a famillieT Monea, trey fontane separate, de totti nedepending<br />
una de alta, dert a carora concordanta e cu atata maT decisiva.<br />
9) GEBHARDI, Gesell. d. Wal., 281: Nach der Chronik die<br />
Filstich gebraucht hat, ist von ihm ( Negru-voda ) erbauet<br />
Tergvisto Oder Tergowischte, Bukurescht, Kimpelungu, Pitest<br />
and S. Georg ; each dem Luccari aber Bnseo and Floc."<br />
End passagiulii testualii din LuccAnt, 49: Jabricb la citta.<br />
in Casnpolongo, e tirb alcune cortine di matoni in Bucuriste ,<br />
Targoviste, Floc, e Busa."<br />
10) La scienza nova, lib. II, cap. 3, § 3.<br />
1) Faunzscu, Diet. top., 313.
116<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIAL&<br />
Asa dero voevodatulti Bassarabilorti offerTa documentalmente pe la annulti 118o urmat6rea<br />
figura geograficg.:<br />
Studiati cu attentiune a- Era peste putinta ca sd n'o<br />
testa grossolana mappa. copprincla, cad numaT asta-<br />
Intruninda sub unti sin- ,,,,?.,DLCATULIJ<br />
FAGARASULUI<br />
feliu I§T maT rotunclIati ter-<br />
gurti sceptru banatulti Seve- ritoriula, assicurandulTprinrinuluT<br />
§i ducatulti Fag-Ara- tr'unti necessara parete de<br />
§uluT, cart se lovescti col ti pamenta possessiunea ducain<br />
colta unulti cu altula, Bas- tuluT fagara§ena.<br />
sarabiT stringeati intre doue SEV ERINULUI Din data ce amti constafocurT<br />
maT in specia acea re- tan irruptiunea Bassarabigiune<br />
a MuntenieT, uncle se lora in Fagarasa pe la 1 1 8 o,<br />
intinda asta-c1T districtele t6te consecintele decurgu<br />
Muscellti §i Arge§a. §i se desvolta dela sine.<br />
Possedema der° treT punturT:<br />
i. Pend la ii8o BassarabiT stapanTati numaT Oltenia ;<br />
2. La ii8o eT dobandesca Faga.ra§ulti;<br />
3. Dui:a ii8o apuca. regiunea Muscelluluy, Para care nu-T chipti a mantine o legatura territoriala<br />
intre FagaraO §i Severinti, danda astti-feliti statuluT urmat6rea configuratiune:<br />
Nu se cere decata o no- treT decennie in urma cucetiune<br />
elementary de strate- ririT ducatuluT fagara§ent,<br />
gia pentru a ne convinge ca considerandu-setimpulti mainvasiunea<br />
Bassarabilorti as- 1,), terialmente necessara pensupra<br />
Campu - lunguluY §i x, FAGARASU tru a prinde cine-va radecina.<br />
CurtiT- de - Arge§a trebuYa o cexieviirinao pe unti terrema de currendti<br />
negre*ti SA se fi operatti a- annessatti.<br />
§a 4icenda vulturesce de pe In acesta modti intre anniY<br />
munte in gTost, adeca din sneR98<br />
I 2 00 1 2I 0 una Bass-ambit,<br />
directiunea Fagara§uluT, era SEVERIT4U unti cavallerti cu celle treT<br />
nu din valle in susti, adeca capete negre, unti terribilti<br />
din partea OltenieT.2 voda-Negru, navallesce a-<br />
Datulti cronologicti allu nume din terra Fagara§uluT<br />
evenimentuluT se nemeresce in Muscellti §i apol gradatti<br />
cello multti dupa vr'o doue- assupra cellorti-l'alte gTudete<br />
maT in §essa.<br />
Ecce de unde'T famOsa descallecare din Fagarast !<br />
OlteniT dela Severinti nu aveati nevoid de a traduce numele Bass-araZi/orit, cad era o<br />
proprietate a lord d'a-casa din secoliT secolilorti.<br />
De acela in Oltenia sunt destuT Bass-aralt, §i nu este nicT unti voda-Negru.<br />
NumaY acella traduce, pentru cine lucrulti e atatt de not incatt nu'lti 'Ate intellege.<br />
Sub annulti 124o, povestinda o invasiune a Mongolilorti prin Ardela in Romania duna.rend,<br />
cronicarulti lora_Ra§id stabilesce degia o deoseb're clara intre terra luT "Bassarabit-banii<br />
§i terra .7Legrilorg-')lathy.<br />
Cea de'nteiti este pentru densula Oltenia; cea din urma imbratiOzaportiunea cis-oltena<br />
a TerreY Romanesci.3<br />
to obnitentes pars altior pellit. Qui adverso nititur clivo, du-<br />
2) Deg% la wail Romani vaGanus,l. III, c. 13, dicea: In plex cubit et cum loco et cum hoste certamen."<br />
subjeotos enim vehementius tela descendunt, et majore imps- 8) D'OHSSON, Hist. d. Alongolsy II, 628.
STUD1ULU 1, 1 47. 117<br />
Era unti singurd principe, cacT Raid nu mentioneza dour set maT muilT, dera acesta<br />
singuru principe se chiama Bass-arabil la OltenT si se traducea prin Wegru-voda la MuscellenT.<br />
egru in loci de Bass-arabg, formula de-multa cunnoscuta Serbilora, Bulgariloru, Germanilort,<br />
s'a reprodusu in Romania pentru prima Ord de catra FagarasenT, precumtl ni-o arretc<br />
lespedea famillieT Monea, pogorindu-se de acollo la Campu-lungti, la Argesa, si calletorinda<br />
apoT tots maT in gTosu spre Tergovisce, BucurescT, GTurgTu, FlocT, Buzeti, dery la fie-care<br />
miscare inainte devenindti naturalmente din ce in ce maT palida si perclendu-se cu deseversire<br />
la marginea resaritena a MuntenieT, incata pe la Romnicu-Sarata nu i se maT recunnOsce<br />
nicT o urma..4<br />
In Studiulti I, definindti epocele successiveT formatiunT a territoriuluT muntenu, noT amt<br />
conclusti ca d'abia pe la annulti 127o Bassarabil agTunsera pone la gurele DunariT si talazurile<br />
Pontulul.<br />
Mai la valle, facenda monografia BerladuluT, noT vomtl maT reveni assupra acestuT punts.<br />
Ni se presinta aci occasiunea de a confirma acea conclusiune, resumend'o si completand'o:<br />
Pe la i i 6o- i i 8o Bassarabil, pene atuncT numaT banT aT SeverinuluT, copprindtl Fagarasula ;<br />
Pe la I 200I 2 Io maT Teaa terremula inchisti la micla-loct intre hotarele terreT Pagardsene<br />
si alle SeverinuluT: regiunea Campu-lunguluT si a CurtiT-de-Argesa ;<br />
De la 1210 p ene pe la 12 70I 28o se essecuta cu 'ncetult latirea Bassarabilora in directiunea<br />
KilieT.<br />
Acestti intervallic de septe-clecT de annT de amplificare politica correspunde cu gradata<br />
disparitiune territorials a luT Negru-vodci in mesura departariT selle dela Fagarasa, dela<br />
Muscella si dela Argest, primitivele treT legenurT alle mituluT.<br />
§ 47<br />
ORIGLNEA PABULEI 13.'6PM INCHINAREA BASSARABILORU LUI NEGRU.<br />
Amu desfasurata maT suss, in ce modti Negru-vodci s'a nascuta la MuntenT din numele<br />
Bass-arabilorg prin acella-sT procedimenta, prin care Romulg provenise la strabuniT nostri din<br />
numele Roma.<br />
Acesta analogic nu este unica.<br />
Pe termiT TibruluT, ca si pe aT Dunarif, primiT cronicarT nationali, adunandti Para controla<br />
traditiunile poporane despre inceputurile StatuluT, se isbiserc d'o potriva de ate done forme<br />
differite alle unuT singurt nume.<br />
La Romani: Romus si Remus'.<br />
La MuntenT: Bass-aralit si voda-Negru.<br />
CronicariT latinT nu sT-aa data ostenella sa ve4a, ca. Remus §i Remus sunt absolutamente<br />
tott una, de bra -ce vechTa limba romans, confundandti meret o §i e, dicea amplocti §i am<br />
plead, animadvorti §i animadvertil compes qi compos, voster §i vester, etc.'.<br />
CronicariT munteni n'atl voita nu maT puling ss observe ca voda-Negru, ca si celle treT ca-<br />
4) D. A. Odobeseu, atiati de eompetinte In matelig de topografia<br />
archeologicii, ne assicura sit Negru-vocki nu se aude<br />
nisi chiard In Buzed.<br />
1) Derpre forma Bonius, seri mar grecesee Moms, In boat<br />
de Romulus, TOT FES TUS, V. Roma, undo se enumerii, totfi-d'odatit<br />
o multime de traditiunT contraielitOre despre mitica<br />
personalitate a fundatorulul Roma.<br />
s)<br />
PRISCIANUS, 1. I: Antiqui quoque amplocti pro amplecti<br />
dicebant, et animadvorti pro animadverti." QUINTILIANUS,<br />
Inst. Orat., 1. I, cap. 7: Quid dicam vortices et vorsus, cceteraque<br />
ad ewndem modem, qun primo Scipio Africanus in e<br />
literam seoundam vertisse dieit ur ?"Ambii citati de MAIORU,<br />
Ortographia romana, cap. II, § 5, si 13, In Lexicon Valachicum,<br />
Duch°, 1825, in-8.Transitiunea din o In e si viceversa<br />
lass& in limba latinA diftongulii 03: fcemina (iinteTu fomina<br />
sell homing, din fomin, homin, homo, sanscr. Willman) etc.<br />
Forma transktoriii, din Romus -Remus eatA. a fi fos14 Bantus.<br />
-CORSSEN, Uber A ussprache, Vocalism's and Betonung<br />
der lateinisehen Sprache, Leipzig, 1868, in-8, t. 1, p. 144,<br />
separanda pe homo de fmmina, ultti. cif, forma primitivii. din<br />
homo a fostii tocmai fomin ¢i femin, precumb ve4T BOPP, Grammaire<br />
comparde des langnes indoenropeennes, trad.<br />
Bread, Paris, 1872, in-8, t. 4, p. 31.
118<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
pete negre din marca nobilitara a dinastieT oltene, nu este decatt o idealisare din numele<br />
Bass-arailorg, trecutt degTa cu multt maT de'nainte dela dinastid assupra terreT : Bass-arc/bid,<br />
Arabia, N4grg-Tataria, Negri-Comanid etc.<br />
Inchipuindu-sT o arbitrary bifurcatiune tntre Romula si Remg, tntre Bass-arabu si vodd-<br />
Negru, cronicariT latinT si cronicariT muntenT s'atl gassitt silitY in aceTa-sT mesura a inventa<br />
cu orT-ce prep cite unt benevole epizodtl, prin care sa. traga de pert Roma si Muntenia<br />
din cite o fundatiune dualistd.<br />
CronicariT latinT, ginte maT durd dintr'o epoca maT violentd, clict cd Romult a uccisti pe<br />
Remti, si uccic).endult ecce unitatea!<br />
CronicariT muntenT, ginte maT molle dintr'o epoca mal conciliatOre, spunt ca Bassarabti<br />
s'a inchinatt luT Negru, si inchinandu-i-seecce eros! unitatea!<br />
Ucciderea luT Remtl, tnchinarea luT Bassarabt, doue metOde in vederea acelluTa-sT resultatti,<br />
erat pentru cronicariT latinT si pentru cronicariT muntenT, tntr'o sfera analOga, nesce<br />
stratageme nedispensabile spre a'T scapa din incurcatura in care 'T aruncase nepreceperea<br />
identitatiT intre Romus si Remus, intre Bass-arabu si voda-Negru.<br />
picerna : pentru cronicar!, nu pentru poporti.<br />
Traditiunea italic. pronunta Romus intr'o parte a urbi! si Remus tntr'o alts, parte, balantandt<br />
acella-sT lucru dela o la e dupe, differinte dialectice intre diverse elemente constitutive<br />
alle poporatiuniT: tntr'unti feliti la muntele Palatint si ce-va deosebitt la delult Aventinti.<br />
Tat asa la MuntenT Bass-arabu in Oltenia, voda-Negru in Muscellt set in Fagdrast,<br />
acella-sT fondti botezatu in doue modurT prin trecere din loco in loch, nu ne intimpina nici<br />
odatd allaturT unulti cu altulu in traditiunea propriti disa.<br />
Topografia archeologica a MuntenieT probezd pene asta-c1T, precumt amt maY spus'o, cd<br />
ori-unde poporulu vorbesce despre Negri, tace despre Bass-arabt.<br />
Prin urmare nu traditiunea roman a, nu poporulu muntent pote fi accusatt de insipida inchinare<br />
a luT Bass-arabu de'naintea luTvoda-Negru, c5.cT arts fi trebuitt sä rostesca ambele<br />
numT tott-d'o-data, ceTa-ce ellt nu face.<br />
§ 48.<br />
TRADITIUNEA CRONICA.<br />
A trunchTa o singura individualitate si apoT a cTocni f'armiturele, a cullege relatiunea poporand<br />
si a n'o lassa nedesfigurata, a fostt treba cronice!.<br />
Traditiunea din Muscellt, deca o consideramt in trasurele selle essentiale, desbracand'o<br />
de orY -ce alliagiti straint, nu minte.<br />
Ea (rice: sunt acumtl maY multe sute de annT, cobortse Negru -voda din Fagarast la<br />
Campu-lungt, si de acollo la Curtea-de-Argest.<br />
Asa este.<br />
Istoria cea positive, cerceteza, cumpenesce si confirml vocea poporuluT.<br />
Una Bassarabu, banti de Severinti, copprinde pe la ii8o ducatulti FagarasuluT; acella-sT<br />
Bassarabu set successoriT luT, cacT nu aci este loculti de a intra in amenunte, navallesce pe<br />
la 121 o din FagIrast assupra MuscelluluT; totulti se impaca, totulti se limpe4esce ; din Severintt<br />
la FIggrast, din Fdgdrast la Campu-lunga, din Campu-lungt la Argest, din Argest<br />
in gTost spre Pontti, acesta'T procedura successive! rotunc).iri a StatuluT Muntent, dup,<br />
cumtl nT-o desvellesce unti sirt de.mdrturie contimpurane.<br />
Ce face der° traditiunea?<br />
Lassa la o parte Severinult, fiindti -ca poporulti, ca si copilulti, nu scruteza nicT o data causele<br />
prime set mediate ; lassa la o parte Severinult, si se multumesce a inregistra faptulti<br />
maT recinte alit descdllecariT immediate din Fagarast.
STUD1ULU II, 1 48. 119<br />
Nemicti maT adeveratt !<br />
Ce maT face traditiunea?<br />
Neglege datulu cronologict precisti, fie 12 oo fie 12 107 cacT memoria collectivitatilord nu se<br />
pogOrg. la ciffre essacte; neglege datulti cronologict precisti, si se marginesce a semnala<br />
epoca pe unti tonti approssimativti, astt-felit inse c. pent si cronicariT, deli differindt assupra<br />
annuluT, totusT at intellest cam secolulti XIII.<br />
trosT nemicti maT adeveratt !<br />
In fine, capult-negru fiindti antica emblema a dinastieT oltene, farg. a maT vorbi de cellel'alte<br />
derivate alle numeluT bass-arabesct I ,,,?Irabid, Negrci-Tatarig., 7egrci-Comania etc. si<br />
fOrg. a maT reveni assupra numer(lselort essemple de personificarT nationale: Ellent Ellada<br />
Dant Dania, Lecht Lechia, etc., Bass-araiii s'a tradusti prin voda-Negru.<br />
Pentru a treTa &A, nemict mar adeveratt !<br />
In bloct, traditiunea muscelleng, are dreptate.<br />
Ce fact inse cronicariT?<br />
Deosebesctl pe vodl-j7kLegru de Bass-araii, si o data acesta deosebire fiindt introdusg,<br />
etta cA imaginarult fundatort alit MuntenieT, transformandu-se intio absoluta fictiune, Pere<br />
fOra nemt, fara famillia, fart. posteritate, intocmaT precumtl perise imaginarult fundatort<br />
allit Romer.<br />
Dupg. Romulti appare pe tront o dinastia sabina; dupg, voda-Negru urmeza BassarabiT.<br />
Ce a devenitti semintia celluT anteTu ?<br />
Unde s'atl ascunst erecliT celluT-l'altt ?<br />
Pace!<br />
SA se noteze bine cA noT suntemti departe de a banui vr'unti gradtl de tnrudire latina<br />
intre mitulti muntent alit luT Negru si acellt italicti anti luT Romult; nu ni place a essagera ;<br />
ambele s'at nascutt fie-care pe o calle propria ; elle se assemend inteunt chipti surprincletort,<br />
dert acesta nu deriva din romanismt, ci din identitatea naturel umane generale : unti<br />
principiti universalti se manifest, tott unti feliti la Tibru si la Oita, la LatinT si la SlavT, la<br />
GrecT si la Germany, la EbreT si la Iaponesi, la uniT mar multti set mar dart, la altii maT<br />
put-int sett maT vagtl, la uniT putendt a fi urmaritt pent 'n ultimele 'T<br />
consecinte, la altil<br />
abia intrevecjutt.<br />
Inse pentru cd fenomenulti presinta unti caracterti antropologicti atatti de intinst, tocmal<br />
de aceTa, dupe. cumti Romulti ni-a servitti pent la unti puntu a desciffra pe voda-Negru,<br />
cu acellasT temeiu voda-Negru art 11 pututtt agiuta unuT Niebuhr la intellegerea luT Romulti.<br />
Precumt Statulti Muntent fiintase inainte de pretinsult descallecAtort din FagAraqii, de<br />
assemenea si Roma se infiintase inainte de pretinsult flu and cleului Martel-.<br />
Precumtl Negru-voda este unti mitt, inse unti mitt suscitatti grin realitatea invasiuniT<br />
unuT Bassarabti de peste CarpatT in Muscellt ; de assemenea si Romulti este unti mitt, inse<br />
unti mitts suscitatti ero§T prin vr'o personalitate reald, prin veunti faptt concretti, personalitate<br />
si faptt poetisate cu schimbarea numeluT si escluderea tuturorti indicatiunilort prozaice.<br />
'Unti voda-Negru, unti Romulti, nu se stergt cu buretele, nu se distrugt, ci se purifica.<br />
Este tutu atOtt de usorti a nega fara raliune, precumti si de a crede orbesce, ileza in<br />
sciinfa nu se permitte nicT o virgule, lard demonstratiune, §i celle maT demulte on analisa<br />
gg.ssesce o mare doss, de adevert trite° fabuld2 set in casulti cellt maT reti descopera incal<br />
motivulti cellt adeveratt alit nascerii unei errorT.<br />
I) Degla unti veehtu poetic romanii ictaiNus, eitatil In SER-<br />
Vms, ad. Virg., V, 60, Eel. I, 4ieea:<br />
Boma ante Bomulum fait,<br />
Et ab ea nomen _Romulus adquisivit."<br />
Prin urmare, legendele din Titti - Liviti soil din Dionisiii Aliearnasseu<br />
nu °rail dogme nict Warr]. la eeT betrfinT.
120<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
.Istoria fabulOsac).icea celebrult ellenistu Larcher, nu este decatt o istoria. veridical<br />
udert impestritata cu fabule. Et sum departe de a crede ca. Ercule, Cadmt etc. aril fi<br />
a nesce numT de totti fictive, simplu numaT pentru ca istoria acestord eroT s'atl incarcatt cu<br />
amulte trassure fabulose. Ore nu s'arti pute contesta tat asttl -felTu biografia maT multort<br />
a OrnenT marl din timpiT moderns, sub cuventti ca ati desfigurat'o romanciarii?7,9<br />
§ 49.<br />
RESUMATII. DESPRE MITULU LUI NEGRU -VODA.<br />
Legenda luT voda(egru este intr'o intima connessiune cu intrega nomenclature bassarabice<br />
graici la SlavT §i la GermanT, Wegrci-Comania la UngurT, Wegra-Tataria la Serbl,<br />
Wigni-Romania la Turd, la MongolT §i la GrecT, incatt prin legea istorica a personificariT<br />
nationals urma necessarmente, ca acesta terra. a 2ki egrilord sa-sT fi datti de multt ea insgsT<br />
si sa.-T fi datti pop6rele de 'mpregiurti idealult unuT patriarcti Negru.<br />
Unti nodti si maT de aprope o legs, cu rebusulti eraldicti allti cellort trel capete negre, in<br />
virtutea caruT orT-ce Bassarabti, nu numaT tntr'o parte a MuntenieT, nu numaT in Romania,<br />
ci chlarti in straintate, putea fi luatti dreptt unti vocla-Negru, de unde a O. provenitt in<br />
creatiunile poporane ulteriOre, precumn arretaramti maT susti, identificarea tipiculuT voda-<br />
Negru cu Alessandru Bassarabti, cu Negoia Bassarabti, cu felTuritiT Bassarabi de prin<br />
secoliT XIII, XIV, XV, precumt §i negreta luT Vladislavti Bassarabti pe moneta commemorativa,<br />
a regeluT maghTart Ludovicti.<br />
Amendoue aceste impregTurarT, atatt de varie §i .cu multu maT vechT decatt legenda in<br />
cestiune, ati essercitatti o actiune converginte assupra spirituluT Fagar4enilort si Muscellenilort<br />
la prima apparitiune a unuT Bassarabt din Severinu spre Fagaragt §i apol din Fag<br />
rasd in Muscellt.<br />
Originea legendeT, intru cat ea este Pagar4end §i muscellend tat-To-data, se p6te<br />
cercuscri intre annil ii6o-1 21 0, offerindu-ni-se ca unti poemt istoricti, ca o epopea despre<br />
inceputulti m4cariT espansive a nemuluT Bassarabilorti, vulturT crescutT pe stanca SeverinuluT,<br />
dert seto0 de a-§T intinde vigurOsele aripe de ambele c6ste alle Carpatilora §i de<br />
ambele laturT alle Oltulul, pe la finea secoluluT XII §i debutult secoluluT XIII.<br />
N'a trebuitti decatti o data sa se inculbeze imaginea luT Negru-voda la FagaraqenT §i<br />
la MuscellenT ca unti tipti de fundatorti, cad fundatort a §i fostti la den§iT; nu trebuia decatt<br />
atata, pentru ca din acella-§T momenta, cu calle set Para calle, traditiunea poporana de<br />
acollo sa puna totti pe socotela luT, printr'o firesca tendinta de assimilare, ori-ce initiativa,<br />
ori-ce constructiune, ori-ce restt allti dillelorg betrane, intocmal precumtl prunculti, deca'T<br />
arr6tT unti arbore clicendu-T ca. se chTama plopti, totti plopti o sa, numesca §i bradulti, §i fagulti,<br />
§i stegiarulti.<br />
In fine, reducendti conclusiunile de maT susti la o prisms, critica istorica distinge in legenda<br />
luT voda-Negru, set maT bine in diversele redactiunT alle mitulul, treT nuance atatt<br />
de gradate, atatt de apropiate, incatd se contopesct una cu alta:<br />
1. Personificarea nationalitatiT romane:<br />
2. Personificarea dinastieT oltene ;<br />
3. Personificarea inceputuriloru StatuluT Muntent...<br />
tip. BEHR, Recherches stir lee temps heroiques de la Greco,<br />
2) Disoours a1PAoad. des Insor. et Belles-Lettres, 1785, Paris, 1856, in-8, p. 2.
STUD1ULU II. i 66. 121<br />
§ 50.<br />
GIN!: A FOST5 NEGRU-VODA CELLI, ADEVERATII?<br />
Pe lenga Negru-voda cella fictiva, poeticulti Romulti alla Terrer-Romanescr, a mar fosttl<br />
unit aka Negru-voda, personagYu forte realt: tatalti lur Mircea cella Mare.<br />
Ammestecandu-T la unti loca, annalele nostre ati produsa o monstruosa enigma, semiadev6ra,<br />
semi-mincTuna, din causa carir a fostO peste putinta a strabatte pent asta-clr misteriulti<br />
primer formatiunr a StatuluT Bassarabesca.<br />
In secolulti XV, din care &tag. materialurile celleT mar vechT cronice muntene, cunnoscute<br />
RagusanuluT Luccari, mitulti lur voda -Negru se accata de Alessandru Bassarabti,<br />
adeca iqT ci uta unti refugiti de applicatiune printre annir I310 -1360.<br />
Acesta principe avusese trel fir: Vladislavti Bassaraba, domnti tntre 1360-137o; Radu<br />
Bassarabti, domnti intre 1370-13801, qi Nicolati Bassarabti, reposatti ara domnia pe la<br />
1366'.<br />
Allis douilea dintre aceqtr frati se numia nu numaT Radu, ci inca qi Negru.<br />
Fragmentulti documentalti, remasti dela densula in lipsa unui crisovtl intrega, sung asa<br />
in traducere din slavonesce:<br />
do. Radu Negru voevoda, din gratia lur Dumneclett domnulil t4tei terre ungro-ro-<br />
((mane Si ducele terrelorti trans-carpatine Amlaqtt Si Fagara§tin. 4.<br />
In Studiula I noT ne incredintaramt degia ca ducatulti AnilapluT numaT sub Vladislavtl<br />
Bassarabti fusese annessatti pe la 137o ci tra Muntenia.<br />
Asa dero, deli fragmentulti crisovuluT lur Radu-Negru nu ni offers nicT unti data cronologica,<br />
totuqr este evidinte ca s'a scristi dupe, 137o, cad alto-felitt n'arti pute figura acollo<br />
ducele Amlaqulur.<br />
Acosta, consideraliune e forte decisiva.<br />
Mar este de fAcutti o observatiune.<br />
Cuventula uNegrun nu e tradusti in slavonesce, ci se conserve. intacta :<br />
Negrul voevoda, bozsiiu milostiiu etc..<br />
Acumti o intrebare.<br />
.7Legru fost'a unit simplu supra-nume alla acestuY principe?<br />
MaT multi dintre contimpuranir seT ati purtata assemenT sobricheturr.<br />
e Io Radul-<br />
Celebrulti eroti anglesti dintre 133o-1376, grOza Franciei pe campia dela Poitiers, se<br />
clicea aPrincipele (egrun, fiinda-ca purta o armura de culOre inchisa.<br />
Pe Osmanti, fundatorulti monarchieT ottomane intre 129o-1326, Turcii tlltl chiamatt<br />
*1" egru in intellesa de frumusete §i vigOre barbatesca. 6.<br />
Cella Anteitt Hohenzollern de pe la 1350 se numra aComitele Negru.. ".<br />
I) Punemii acs numai ciffre rotunde, fiindti-ch deplina precisare<br />
a eronologieT princiare va cere o analisi speciall. Despre<br />
fralernitatea Jul VladislavA ¢i Radu ver vede mai grog.'<br />
crisdvele originale alle marOul Mircea, In earl numesce pe<br />
eellfi Anteiti v uneMu " ¢i pe cella alla douilea , tats ". Despre<br />
filiatiunea luT Vludislav6, prin urmare si a luI Radu, din<br />
Alessandru Bassarabil,vep eelle done bulle papalp din 1370,<br />
In Magaz. Ist., III, 132, 133, urde se dice 'impede ci Ladislaus<br />
Wayda Vlachies era Mu din prima cAsittorili a reposatulta<br />
Alexandri Waycke in Viaduct. Asth-feliu intrega genealogiA<br />
se restabilesee pe bases a o mulIime de document°<br />
contimpurane, esterne si interne.<br />
2) Inscriptiunea laridarA ap. §INCM, I, 329.<br />
4) Istoria Ferrel-RomAnesci, ed. Ioanidfi, II, 2.<br />
6) SAINT-PROSPER, Hist. dUngleterre, Paris, 1838, in-8,<br />
p. 200, si portretulii pe tabella 18.<br />
6) HAMMER, Histoire de Pempire Ottoman, trad. Hellert,<br />
Paris, 1836, in-8, t. I, p. 107: ,,Ses cheveux, sa barbe et ses<br />
somas noirs lui avaient fait donner des sa jeunesse le surnom<br />
de Kara, c'est-A-dire is noir. Gene epithets appliques a<br />
tine personne estl'eloge is plus signiftcatif qu'on puisse faire de<br />
sabectute. Hafiz exprime, dans un vers qui est devenu celebre,<br />
son admiration pour le taint noir de son favori. Plusieurs princes<br />
turcomans sont connus dans l'histoire sous cc sumo ; de ce<br />
nombre sont: Karasi etc." Amt reprodush passagiulfi Intregh<br />
pentru ace, cad fs1 inchipueseil ei Negru-vlachu ant<br />
aye In gura Turcilorfi ce -va ingTositortt pentru RomAni, preeumil<br />
credit ENGEL, Gesch d. Holdan, 106, si altil.<br />
7 SCHJEFER Histoire de Hohenzollern an moyen-age ,<br />
Pan obn,<br />
in- p. 250.<br />
16
122<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
In alte casurl egru este unti nume de famillia.<br />
MaY marele' glude ally FagarasuluT la 1413 se chlama : «Comes Janusch Wigern<br />
despre care inse noT nu scima d'o-cam-data deca a fosta Romans, Sassy sett Ungurti, adecg.<br />
2/ egru, Schwarz orT ekete, dera in orT-ce limby ideia,este aceia-sT.<br />
Intr'una actti transilvanti din 1383, intre subscrierile maT multora Romany de pe la marginile<br />
MuntenieT, citima douT porocliti Negri, dintre cart unulti Radu : sex parte Castri<br />
apraesentibus Walachis infrascriptis, primo Fladimir, Schuba Petra, Schereban, Magnus<br />
a Neg, Schereb, Rodbanch, Thomas Oldamor, Straw, Wiser Banch; ex parte Civitatis, Kende<br />
a Knez, Lud, Dives Neg, Niger Radul etc), . 9.<br />
Cu tote astea unti scrutiny may de aprOpe ni arreta ca. Radu-voda n'a fosta Wegru nicT<br />
prin supra-nume, cad atuncT asa l'arti fi numita altiT, dery nu ells-insusT in propriele selle<br />
crisove, nicT prin nume de famillia, de 6ra-ce era Bassaraba.<br />
Affara de acesta, decd iCegru arti fi fosta epiteta, cuventulti lesne se traducea prin `Gzern<br />
in documentula cello slavicti10, era nu se lassa neattinst, precuma se crutg. numaT Ery numile<br />
personale.<br />
Se cautamti aTurT o alts solutiune.<br />
In veculti de mic;lti-loch era unti usti forte respandita in tOta Europa de a-0 schimba,<br />
sett cella putinti a-sT modifica numele de'mpreuna cu schimbarea sea modificarea conditiuniT<br />
sociale; o interessanta dating., alle cariT urme se gassesca din anticitatea cea maT departata<br />
maT la tote poporele lumiT: cu multa inainte de Cristti, Persianula Arsica devine pe<br />
trona Artasserse, era Ebreula Matania se face Sedekia. ".<br />
La Romani acesta ally douilea botezti, asa dicenda prin corona, a essistatti in tota vig6rea<br />
penen secolulti XVI.<br />
Cronica MoldoveY dice sub annuls 1552: Ati radicata Domntl pe Petrea stolniculti pi's<br />
schimbarti numele de 't clicea 1lessandru -voda, pre carele rag poreclitg idipufnenultin. 12.<br />
Acesta passagYu este cu atata may remarcabilti, cu cats ells semnaleza differinta intre<br />
numele primitive, numele princiara si supra-numele individuluT.<br />
Nume primitiva : .1) etre;<br />
Nume princiarti : 1lessandru;<br />
Supra-nume: Edpupijnulg.<br />
Supra-numele nu appare absolutamente nicairi in actele officiale, fiinda considerate ca<br />
ce-va may pe giosa de demnitatea domnesca, pe calla celle-l'alte doue numY ne intimpina<br />
une -ort chfara in documente importante, precuma in tractatulti Lapusnenului cu Polonia<br />
citima : a ego Yetrus Alexander, palatinus terrarum Moldaviaen. ".<br />
Tots asa resturnatorult luT Despots -voda dela 1564, boerula Tomsa, numaT la domnia<br />
a capetata numele de Stefano, devenindti asta-felia gStefanti Tomsa 97 ca si cumt s'ara dice<br />
latinesce: Stephanus Zhomas. ".<br />
In secolulti XIVca sä revenima la epoca ce ne preoccupg. may in specianoT vedemtl<br />
tocmaT pe contimpurenuIal alliatulti si rud. luT Radtp-Negru, domnulti moldovenesca Petru<br />
8) Archly des Tereina fUr siebenbilrgische Landes-kende,<br />
t. 2, Eiermannstadt, 1845, in-8, p. 92.<br />
0) FE.411, X, I, 132.<br />
10) Do A roma In crisovnIti moldevenescfi din 1442, Archive<br />
IstoricA, 1,1, 123, bileruld Ortts'ea Negrult1 este Krysti<br />
Czornogo"; seil in crisovulfi muntenfi din 1399, VENE IN, 19,<br />
boiermti Gostenfi Negrult1 este: Gestian Czr'ni."<br />
11 SALVERTE, op. cit., I, 337-341, paragrafull Intitulatti:<br />
,,Le changement de nom, marque d'elevation et d'accroissement<br />
d'honneurs."Autoruld Inse nu este destulfi de avuttl in es-<br />
Semple. Astii-fellu ellU ulta, cu desoy6rlire schimbarea numi-<br />
lora la Papi, despre care yell la Jolt passnlfi in ALBERIC s,<br />
Chronicon, ed. Leibnitz, Lipsia3, 1698, in -8, bung Ora t. 2,<br />
p. 13: Benedictus hujus nominis Quintus, qui et Octavianus.<br />
Leo humus nominis Octavas,qui et Prothus", eto,. Cf. . DU<br />
CANGE, Gloss. med. lat., ed. Carpent., IV, 637, v. nomina,<br />
mu' ari.<br />
12) Letopis., I, 176.<br />
13) DOGIEL, I, 618.<br />
14) GRATIANI, De Ioanne Heraclide Despots, Varsavite,<br />
1769, in-lb, p. 44: Temsam, cplem Stephanum grato genii<br />
nomine appellaveruht etc."
STUDIULU11, 160. 123<br />
Muptti, intemeiltoruld dinastieY Bassarabilorti pe tronulii dela Suceva, punenda pe monetele<br />
selle: Simon Xetrus. 15.<br />
Ce'l drepta, eruditula nostru num'smata d. Dem. A. Sturdza banuesce cl abbreviat:unea<br />
simoN pe baniT acestuT principe arts Auto fi: si(gnum) hioN(etae).<br />
Ipotesa e ingeniOsa, dert art aye nevoid, de a fi demonstratt..<br />
Pent atuneT casula remane ecuivocti.<br />
CeTa-cel positive tnse, este cd pe uncle monete alle luT Mircea cello Mare totti din pretiOsa<br />
collectiune a d-luT Sturdza se citesce forte clarti: uMircea-Rostigavit o.<br />
Ecce dero doue numT, din carT unula, acella de Rostislava, cu deseversire necunnoscuta<br />
din crplome set din relatiunT contimpurane, a pututa sä apparting marelul Mircea numaT<br />
dory inainte de urcareef pe tront, continuandu-se apoT pe monete abia in primiT annT aX<br />
domnieT.<br />
In acella -$T simta cats sä se esplice si dupplulti nume: Radu- 4'egru.<br />
Radu-voda fusese uNegrub intocmaT dupa cumti fiTula set Mircea a fostti aRostislavt..<br />
Wegru a occupatti totti-d'a-una unulti din locurile celle maT favorite in calendarult onomastica<br />
nationala nu numaT alla Muntenilorti, ci si alit Romanilortt in genere.<br />
DegTa pe la tnceputulti secolului XI, intre anniT loon -I 0301 noT aflama in Maramurasti pe<br />
unit nobila Negrila. strabunula familieT Tomaiaga, essistinte acollo pone 'n cliva de asta-clTi .<br />
La 1359 regele maghTarti Ludovicti face o donatiune territorials in Temesiana maT multorti<br />
Roman; din cad unulti se chiama Negre".<br />
Totti asa se chiama unulti dintre boieriT moldovetescr aT luT Alessandru cello Bunt".<br />
La 1458 mare-vornicti allti MuntenieT era Stang fault luT Negre", era mare-spatara in<br />
1476 Manea Negrula".<br />
Fara a maT spori de prisosti numn.ula essemplelorti, vomti constata numaT multimea localitatilorti<br />
NegrescT si NegrilescT, provenite din numele personalti barbatescti Negru, Negre,<br />
Negrila, si imprIstiate in tote provinciele DacieT, ca si locality le CernescT si Cerna-<br />
tescT, derivate din forma slavica a acelluTa-§T nume: Cernatti si Cerne".<br />
Precuma Radu slavonesce sett Bucurti romanesce correspunde cu numele crestinti<br />
totti asa Negru romanesce set Cernatti slavonesce nu este erosY dealt numele crestinti<br />
Mauriciti.<br />
Radu -Negra S6 traduce purti Si simplu prin Wilarius-atauricius.<br />
Inainte de a 11 agTunsti la domnia, se numTa Negru; corona l'a maT tnzestratti cu Radu ;<br />
asta-feliti a esitt Radu-Negru.<br />
Cuma-ca numele'Y princiara a fostt Radu, era nu Negru, dowdy este cä fiiT si nepociT<br />
15) OUVAROFF, Recherches fair les antiquitds de la Rassie<br />
mOridionale at des ekes de la Ater Noire; Paris, 1860,<br />
in-f., p. 165, 167, tabella nr. 1, 2, 3. Acesta carte, pe care<br />
nT-o communici d. A. Odobeseu, copprinde sea IndieA o multime<br />
de monumente forte pretiose pentru istoria romand, &Ira<br />
coplesite tote de nesce errorT piramidale de cite orT autorulit<br />
voesce a comments. Asa intro eelle-Palte moneta domnului<br />
moldovenesea Istrata Dabigia d'ntre 1662-1665, despre care<br />
velf Letopisete, II, 5, Map.z Ist., III, 9, si pAsnx,Reszty<br />
rekopisma, wyd. Lachowieza, Wilno, 1843, in-8, p. 416, d.<br />
Uvarovil, p. 158, o attribue lul Stefana cella Mare, din care<br />
face douT StefanT.<br />
17) SIMONCHICH, Neat= Marmaticaram vigilias, MS.<br />
274 quart. let. to Biblioteca Museulul din Pests, p. 19: Hujus<br />
Urcund filii Nagrile et Radomer dieuntur esse progenitores<br />
famillite Tomay-aga, Nobilis Valachi in Borsa. In cujus probam<br />
authenticam adducimus protoeolareni Coniitatus Marmaros<br />
extraetum, qui sic est: Famillia3 Thomey-aga queues-<br />
Banff,<br />
sores producunt anno 1763 coram legitimatorio Comitatus<br />
foro Nobilitatis recognitionem Kenderes de Malomvize Comills<br />
Comitatus ejusdem de anno 1445, in qua Petrus, Mandra,<br />
Han, Koszta, Sandrinus, Nicolaus Pap at Nicola de Viso<br />
specificatur, quod ipsorum primis parentibus Nagrille at Radomer<br />
vocatis collatio adhuc a S. Stephan facia sit, pro fi-<br />
-delibus sorvitiis, in Kenezatu de Viso."Acestit pretiosissima<br />
indiqatiune despre kinezaturile romane din secolula XI a<br />
remasii pea ad tin totulti neeunnoscutit istoriciloru nostri.<br />
18) FEAR, IX 3, 1; Ludovieus Rex Hungarian Karapatb<br />
Stanislai, Negre Wlanyk, Nieolai at Ladislai, filiorum Ladislai,<br />
filii Zovna, Olachorum eta."<br />
19) Actfi din 1420 in WNW 114, 62. Cf. ALEXANDRI, Dam<br />
brava rosily lesT, 187 , in-8, p. 44.<br />
20) VENELIN, 92.<br />
21) Ibid., 118.<br />
2)H1-11141?E'SCt7, Diet. top.y 106, 812-13.---ramieNtlib, Lex.<br />
geogr.Siebehb., III, 173, eta,
124<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
set, carY illti mentioneza numaT ca pe Domntl, illti numescti in crisovele lorti totti-d'a-una<br />
.Radu-voevodti », precumti ne vomti incredinta maT la valle.<br />
Dupa aumti att fostti rare casurile, candt Lapusnenulti sett primula Musatti sett marele<br />
Mircea intrebuintati intrega formula Petru-Alessandru, Simonti-Petru sett Mircea- Rostislavti<br />
in loaf de numile lorti curatti princiare Alessandru, Petru si Mircea, totti astt-felTu cats, sa<br />
fi fostti putine occasiunile, in carT tatalti acestuTa din urma sg. fi insiratt ambele selle numT<br />
Radu-Negru, ci in generalitatea actelorti ellti se multumTa cu. numele'T esclusivamente<br />
domnescti de Radu.<br />
TocmaT din causa acesteT esceptionalitag, cu atatti maT mare a fostti surprinderea annalistilorti<br />
romanT posteriori, candt li s'a intemplatti a gassi pe neasteptate vr'o diploma cu<br />
uRadu-Negru voevodtip, precumti ne miramt si noT afflindt vr'o doue -trey monete cu in-<br />
scriptiunea Mircea-Rostislavg D set Simong-Petru D §i o singura diploma cu a Xetru-Ales<br />
sandru D<br />
In secolulti XV, intre 1450-1500, memoria annilorti 137o-138o fiindti inca prospeta,<br />
cronicariT muntenT de atunci, despre carT Ragusanulti Luccari ni da unti specime, nu puteati<br />
confunda o epoca atatt de apropiata cu vagulti mitt anticti despre voda-Negru cent din<br />
Fagarasti, si de aceTa e illti impingeat ce-va maT departe pene in c)illele luT Alessandru<br />
Bassarabo.<br />
In secolulti XVI, intre 1550-I600, timpulti stergendti din ce in ce maT multti suvenirea<br />
perioduluT immediatti ante-mirciant, rollulti de fundatorti fabulosti allti StatuluT Muntent a<br />
pututti trece cu 'ncetulti dela Alessandru Bassarabti catra fiTu-seti Radu, si a trecutti cu<br />
atata maT naturalmente, cu catti acestti din urma, pe longs celle-l'alte, se maT numYa si<br />
Ncgru.<br />
In secolulti XVII neminY nu se maT IndouTa catu-sT de putint despre minunata descallecare<br />
a luT Radu-vodg. Negru din Fagarasa.<br />
In secolulti XVIII, maT allesti in urma croniceT luT Grecenu, nicT o sufflare omenescg, nu<br />
maT cutecla sa radice o umbra catti de suptire de banuela contra uneT venerabile superstitiunT<br />
istorice, devenite de doue sute de annT ca o specie, de cultt religiosti, fiindti-ca unti<br />
assemenea liberti-cugetatorti s'arti fi espusti a gusta puscaria set cello putint o casa de<br />
nebunT, precumtl totti pe atuncT chTarti in luminata Francis becTurile dela Bastillia pedepsTatl<br />
pe nemuritorulti Freret pentru cg. Indrasnise a demonstra germanismulti Francilorti23.<br />
In secolulti XIX inse, sciinta istorica spulbera Para mill si Para frica ori-ce nu este istoria.<br />
SI analisamti dero pe scurtti tote spusele croniceT muntene despre pretinsulti descallecatorulti<br />
Radu-Negru.<br />
MaT anteTu o vorbg, assupra difficultatilorti ciffrice, de carT se lovesce in genere istoriculti<br />
in studiulti vechilorti documente si epigrafurT scrise cu cirillica.<br />
§ 51.<br />
ESSEMPLE DE ERRODI I'ALEOGRAFICE.<br />
Intr'unti crisovti dela imperatulti romano-bulgart Calimanti, douT slavistT forte ponderosT,<br />
Russula Barski in secolulti trecutti 1 si Bulgarulti Aprilov in clillele nostre 4, at cititti d'o<br />
potriva annulti dela Adamti 670o, adeca 1192 din era crestina.<br />
NoT-Insine eramti catti p'aci sa ne allunecgmt sub prestigiult lorti intr'o errasre atatt de<br />
grossa3; derti suppunendti actulti uneY cercetarT critice, nu nT-a fostti gret a observa ca :<br />
23) BOUILLET, v. Freret: Ayant dans un Diseours sur l'origine<br />
des Francais, qui fut prononee k PAeademie en seance<br />
publique, emir stir cette question touts historique one opinion<br />
qui del lut an pouvoir, Il fut mitt pour quelque temps al a Bastile.<br />
21 rinonf a des lore el see reelierelies sur Vhistoire natio-<br />
nate, et ne s'oecupa plus que de l'autiquite."<br />
1)<br />
Enteszestvie k svlatym miestam, Petersburg, 1778,<br />
in-f.<br />
2) Bolgarskita gramoty, Odessa, 1846, in-8, p. 36.<br />
3) Arehiva istoriott) 1,1, 96.
STUDIOLO II, 1 61, 126<br />
t. Intre 85-1195 domnTati peste Dundre fundatoriT imperiuluT romano-bulgard, fratiT<br />
Assent' si Petru 4, incatti pentru unit Calimand nu era loch ;<br />
2. Actulti to cestiune specified nu numaT annulti, luna si diva, derd Inca ce-va maT multd,<br />
anume indictionulti I, ceTa -ce'Y de prima importanta in casulti de fata pentru descoperirea<br />
inessacteT lecture, cad la 1192 era indictionula X, nu I. s.<br />
TotusT criteriele interne nu ni permittd a banui ,autenticitatea diplomeT, in care nemicd<br />
ru indica falstl sea mistificatiune.<br />
Impingendd derd analisa maT departe, noT amts constatatti ca :<br />
1. Indictionulti I cadea la annuld 1243 6;<br />
2. Intre I241 -1245 a domnitti in adeverd la Romano-bulgarT unti principe pe care cronicele<br />
bizantine si occidentale contimpurane illa numesed in unanimitate Calliman, Calaman,<br />
Coloman, Calman etc.'.<br />
Ecce dero in ce model Barski si Aprilov ati desciffratti 6700 in locd de 6751, committendd<br />
o modesty gresella de und semi-secold!<br />
Sa<br />
trecemtl la o inscriptiune.<br />
Essemplulti cella maT curiosti este patrafirulti, pe care celebrulti campionti alld vitezuluT<br />
MihaTu, stolniculti Stroig. Buzescu, 11111 inch:nase in annuld i600 la mongstirea StanescT din<br />
distrietuld Velcea.<br />
Aci ne intimpind erosT dour slavistT, ba Inca ceT maT renumitT din epoca nostra, corifeiT<br />
sciinteT slavice moderne, dd. Kukulievich 8 si Miklosich 9, earl ati cititti in bung, credinta pe<br />
ifiscriptiunea stoffer annuld 1'14.<br />
Unit eroicti saltti de eineT secolT ! ".<br />
Deca unti BarskT, unti Aprilov, unti Kukulievich, unti Miklosich puteati retaci intr'und<br />
model atatd de monstruosti assupra cronologieT diplomatice si epigrafice in limba lord natald,<br />
apoT cu cute maT Tertatti era a orbeca pe dibuite unorti bletT grammaticT romg.n1 de pe la finea<br />
secoluluT XVII!<br />
ET bine, intrega fantasmagoriti a luT vodd Radu-Negru, ca fundatort alld StatuluY<br />
Muntenti, se basal unicamente pe nesce autoritItT de acestg, ultima natura.<br />
Sunt acumd vr'o treT decennie, and bdrbatd luminatti si competinte, crescutti pintre<br />
celle bisericescT alle ferreT, d. Alessandru Gianoglu-Lesviodax, compusese and catalogd<br />
alld metropolitilord muntenT, care se incepe astd-felid :<br />
.687o. 1362. Antimti I. In crisovulti luT Mircea din aretatuld letd, genariti 7, indietiont<br />
.15, se Slice cd a pusd domnia marturY pe Antimu mitropolitulti si pe mitropolitulti Atanasid<br />
((and SeverinuluT si and slaviteT cetatT egumend. VeclT condica monastiriT CozieT". "<br />
Prin urmare, annulti 1362 siuvecli condica".<br />
Amts veclut'o, dupa cumd o pOte vede orT-cine.<br />
Ea se affil intre folliantiT ArchivuluT StatuluT din BucurescT sub titluld de: a Condica a sfinteT<br />
si dumne4eesceT monastirT CozieT, scrisu-s'a dela innouirea lumiT 1778, decembre 4".<br />
La f6ia 16 recto se gasesce acollo in realitate crisovuld pe care 'la citeza d. Lesviodax,<br />
4) STRITTER, II, 672-689.<br />
6) DU CANGE, Gloss. med. lat., I, 282.<br />
6) Ilitd,., I, 283.<br />
7) ACROPOLIrA, ap. S TRITTER, II, 732-8: Bulgarorum Assn i<br />
filius Callimanus ete."ALBEktcus, II, 678, an. 1241: Alsanus<br />
Rex mortuus est, qui reliquit de prima uxore, gum fuerat<br />
soror Belie Regis Hung& its et, sorer sanette Elizabeth, Porn<br />
*num "tontine Coimannum."<br />
8) Irriestle o putavania in Ad& za povjestnicu jugoslavensku,<br />
Zagreb, t. 4, 1857, in-8,p. 344.<br />
9) Monumenta Serbica, Vlennte, 1858, in-8, p. 1.<br />
10) Nol desbitturitmil pe largil acesti cestiune In studiulti<br />
Insoriptinnea dela StilnesoI, publicatil In liarulfi Tralanil,<br />
1869, nr. 78, 82, 86 si 90.In urtni£ insupliklosich a re,unnoscutil<br />
1n WA privintit, lul RosLER, Rom. Stud., 92, curetein<br />
palaographischer Irrtum leicht gewesen" I<br />
d, ein<br />
11) Istoria bisericesci pre scurtli, Bucurescl, 1845, In-8,<br />
p. 390.
126 <strong>ISTORIA</strong>. TERRITORIALA.<br />
cu indictidnulti 15 §i din luna 1t1T geriaritt, fnse 8 era nil Si din annulti nu 687o set<br />
1362, ci 6902, adeca 1394. 12.<br />
0 differinta abia de 34 annT! is.<br />
Deca le facea allti-d'acestea d. Lesviodax pe la i 84o, apoT cu cata maT b6cane le tro-<br />
Tan vrenda-nevrenda predecessoriT d-selle ceT de pe la 164o!<br />
sa<br />
§ 52.<br />
RADU-NEGRU II RADU GRECRNU,<br />
ascultamti pe betranulti Radu Grecenu.<br />
Ella dice :<br />
a 6723 (1215). Radulti voevodti Negrulti, care pisania monastiriT CaMpu-lunguluT arata<br />
acuma-ca o zid*se maria sea in domnia biserica de mirti, si surpandu-se Mateiu-voda o a<br />
apreacutt, aratandti Si in crisovulti marieT selle, ce este acollo la monastire dela letti 7155<br />
a(1647) aprile r, cuma-ca a fosta zidire anteTu la lets 6723 (1215), care este de 75 afinT<br />
umaT 'nainte zidirea monastiriT decata veletula ce scrie letopisetele terreY de descallecarea<br />
u terreT.<br />
a 6730 (12 2 2). Radulti voevodti Negrult, tntru care arata intr'unti pomelnecti de lemma,<br />
CI care este facuto era de Radulti voevodti Negru, la sfanta monastire Campu-lunga, pre<br />
a canda era biserica de mini, §i se afla acollo, care illy avemti §1 acesta de marturia.<br />
a6800 (1292). Mircea voevodti cella de 'nteiu, sin-RaduluT voevodti, dintr'unti crisovti<br />
allti monastiriT TismeneT; §i cumti-ca Si Radulti voevodti Negru a fostti Basarabti, dintru<br />
a care Varna adeveratti dinteunti crisovti ally monastiriT Campu-lunguluT de mo§ia BadescY;<br />
a§i a zidita monastirea Cotmena in domnia. la letti 6809 (I A01), dupe, cumti pisania mobasa<br />
tiriT arata Si adeverezap'.<br />
ApoT maT departe Grecenu urmeza cu desPaprarea minunatelorti selle fontane:<br />
aPisania din 6809 (1301) a monastiriT NucetuluT,. ce acumii se chYama Cozia, tntlu care<br />
ase citesce ca. este zidita de Mircea I la 68o (1310) in domnia; crisovulti din 6810 (1302)<br />
«totti alla luT Mircea I, voevoda allti Amla§uluT §i laturilorti TatarescY i domnu alit banieT<br />
SeverinuluT Si de amendoue partile de Dunare pens la Marea-Negra Si ceta.tiY DerstoruluT<br />
astapanitorti, in care crisovtl acesta domnti da. monastiriT Nucetulti sa tina balta dela SI-<br />
a patulti pens la gura IalomiteT, poruncindil gTudetuluT din Dtirstortl ca la. vamp, sa nu se<br />
uammestece; pisania din 6811 (1303) tottl a luT Mircea I voevoda, ce se gassi de ellti pe<br />
aclopotulti monastiriT Cozia §i din care se dovedTa ca. acea monatire a fostti facuta de Miracea<br />
I in domnia seas'.<br />
Reproducenda tote acestea, stranepotultt cronicarulul, d. Stefana Grecenu, esclamg cu<br />
admiratiune:<br />
a1egre,sitg ca de 'naintea unorti assement 'probe puternice" etc.&.<br />
Dec!<br />
Sa. cantarima.<br />
Sorgintile luT Radu Grecenu se imparta to patru serie:<br />
12) Wail seristi acesta chrisovil laletil 6902, indictiona 15,<br />
luna 10 gen. 8 dn., si Tata tt,31 marturiiln acestel scrisorl mitropolitult1<br />
kir Antimii mitropolitulii Severinulu(Atanaeie<br />
gi egumenulti Vladisimpii" etc. Nmultumitil de a preface<br />
6902 fit 6870, d. Lesviodax a maT metamorfosata ma! t e d'ussupra<br />
pe egumenulii Vladislava" In : alla slaviteT cetift1<br />
egumenfi" ! I<br />
18) A gregita lime nu numal d. Lesviodax, ci qi condioarula<br />
pe care'ltl avusese In vedere, obi la 1394 era indictionula 2, era<br />
indictionulit 15 en treI annI mitrnainte 11113192. In eriginalula<br />
slavicit Hindu 6900 (1392), dupe care urma, : v indiktion",<br />
adecii : in indictionil", traducatorula roman6 a luata v dreptil<br />
ciffra eirilicA eeivalinte on 2, ¢l atita-fdIn a efita 6902 fn loch<br />
de 6906.<br />
1) Rev1sta Romani, T, 577-78.<br />
2) Ibid., II, 251.<br />
3) lb.
T. Dela Tismena;<br />
g. Dela Cpzia;<br />
3. Dela Cotmena;<br />
4. Dela Campu-lungs.<br />
Le vomti 4esc6sse una cgte una.<br />
STUDItTLU II, I 68.<br />
§ 62.<br />
ORIGINEA MONASTIRII TISMENA.<br />
Dela Tismena Grecenu citeza una singurt crisovti, clisti din 6800, adecg. 1292, si emanata<br />
dela Mircea-vodg fiTula luT Radu.<br />
Acesta actti nu numaT ca. se pgstreza in originals, ba chTarti in doue essemplare, in Archivula<br />
StatuluT din Buccurescr pintre legaturele TismeneT, dera Inca. a maT fosta §i publicata<br />
de-multa de catra reposatulti Venelin.<br />
Pe unulti din celle doue essemplare datulti cronologica lipsesce cu deseversire; pe cellal'alta<br />
inse este specificatti cu depling, claritate: ascrisa in Argesti din ordinea domnuluT voaevoda<br />
Io. NIircea in annuls 6895 (1387), luna luT iunia in 2 7 dilleD'.<br />
In testa se slice intre celle-l'alte:<br />
a<br />
Monastirea Tismena, pe care santa-reposatula parinte itllu domnia melle Jo. R ad u-v oevodd<br />
a din temellid a rlidicat' o, era santti-reposatula frate alla domnieT melle Io. Danti-voevoda cu<br />
multe lucrurY a intarieo n 2.<br />
ApoT maT departe:<br />
aSi 'T'maT intgresce domnia-mea tote ate a fostti data unchtulg domnia melle VladislaViiavoevod4<br />
monastiriT santuluT Antonia dela yoditas3.<br />
Asa der° pene la tatgla mareluT Mircea, adecg pene la Radu-Negro cella adevrata, n'a<br />
essistata nicy mgcarti temelia monastiril Tismena, ci numaY Vodita, fundata cu catT-va annY<br />
maT 'nainte in apropiare de acollq maT ip gIosa spre Dungre.<br />
Tote acestea ni le spune de assemenea fratele si predecessorulti luT Mircea cella Mare,<br />
Dann Bassaraba 0 fiTulti luT Radu-voevoda n, intr'una crisova din 3 octobre 1385, conservata<br />
in Archivula StatuluT in condica monastiriT Tismena si assupra cgruTa ne fku attenta<br />
d. Iona Brezoianu.<br />
Acesto documents fiinda pene astd-dT uniculti conservata dela Danti I, ills reproducema<br />
aci inttegt, dupa cuma se ggsesce tradusti :<br />
uPentru cg es carele intru Christosti Dumnedeti bine-credincTosula Iona Danti voevoda,<br />
a din mila luT Dumnedea domna a totg. Terra Romanesca, intru inceputa dela Dumnesleti<br />
a dgruindu-ni-se domnia, anui aflatu in pcimentula domnia melle, la loculu ce se numesce Zismena, o<br />
umonastire cu tote lucrurile nesever fitcilpre car ea reposatuldintru fericire blagocestivulg Radu voevod Ii,<br />
gpitrintele domnia melle, din temelia ainatat o ¢i scurttndu -i -se vific'ta nu s'a sever,ritii; pre acesta bine<br />
amti voita domnia mea, precuma si domnia luT, si de acesta indemnatu-m'ama a innoui dera<br />
pomenirea parinteluT domnieT melle, si drepta suffletula met, cu hramula pre-sfinteT sta.apaneT<br />
n6stre nascet6rel de Dumnedea si pururea fecloreT Marie, a zidi si a intdri cu tote<br />
Maddogirile si veniturile, nu numaT acestea, ci si ale a inchinata pgrintele men monastiriT,<br />
((tote a le intemeTa si a intari pentru marirea DumnedeuluT met si intru lauda si cinstea<br />
1) At splumt, 18: Sla vista tapisasZese u A.rgiszu potelieniem<br />
gospodina voevodia 18. Mircza, v lieto 6896 miesietza<br />
lunia 27 dni." Aetulh s'a publieath mat corrects dupta originalis<br />
in a mea Arch. 1st., III, 191-193.<br />
2) yENELIN, 9: Tismena monastyr, egozse svietopoezivszii<br />
roditel gospodstvami 18. Radul voevoda 8t osnovania v'zdvi-<br />
127<br />
Zee i svietopoelivszii brat gospodstvami 18. Dan voevoda<br />
mn8ziemi vesezmi pokriet i." Cf. erisovulii dela vodit Dana<br />
Multi lul Dand, adech nepoth de frate alla marelnl Miran, din<br />
1424, in Arehiva World, 1, 1, 19.<br />
8)<br />
VENELIN, 1.1; nelika svietopoezivszii stritz gospndstvami<br />
Vladislav voevoda prilozsi svietomu Antonia na Voditzi."
128<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
apre-slaviteT stapaneT melle Si pre-curate nascet6re de Dumnecled, ca pre acesta su o aflu<br />
a intru viueta domnieT melle intarire Si agrutatare §i intru infricopta Sli a gTudecateT viueteT<br />
vecTnice micllocitOre; Si maT anteit amti adaugatti acesteT susti-cliseT monastirT grguld din<br />
a sud (gTudetulti) jale9ti patru sute de kile in totti annulti, Si cine va fi cablard, de acesta<br />
asa nu tntrebe domnia, ci sd tr.mita aceTa asa la monastire; amts adaugatu Si la riulti Jalea9ului<br />
to DubacescT lemnele de nucT tote, Si din curtea domnie melle to tote annuli 10<br />
afoT de branza qi io cascavalle Si io a9ternuturT 9i cjece postavurT de Si ciece posy<br />
tavurT de miere Si cera, pe potriva pe cacti va adduce annulti; catra acesta intarescti domnia<br />
a mea cate a inchinatti reposatulti tntru fericire ptirinteledomniermelleRa du voevodu, satula Coa<br />
maniT 9i vadulti cu Toporna Si balta Bistreculd dela Toplita pene 'n garla rapede, maT susti<br />
a de Covacit., cu satult ChrisomuniT, 9i Tismena de amendoue laturile, ate all fostd ligaa9esca<br />
Si ru9esca; catra acesta intarescti 9i ale monastiriY santuluT Antonie a inchinatd 9i a<br />
a scristi reposatulti tntru fericire unchiulg domniet melle Vladi,slavg voevodii: satuld Jido9tita cu<br />
(Auld, Si pe Dunare virulti din micld-locti totti, Si venituld dela optd var9T, §1 Dunarea din<br />
a padina OreaveY pene la podulu de susti, Si Vodita mare de amendoue laturile cu nucT qi cu<br />
liveslile 9i cu sili9tile BahneI Si m6ra in Bistrita, Si sala9e de TiganT patru-clecT; acestea<br />
u tote amts adaugattf Si amt intaritti domnia mea cu tota porunca Si intarirea, sä fie neclinu<br />
tite Si nemi9cate; a9i9derea qi satele sä fie slobode de tote slusbele Si dasdiele §i veniturile<br />
domnie melle; catra acesta poruncescti domnia mea ca sä fie calugtiriT insi9T stapanitorT<br />
tntru amendoue monastirile, §i dupa men-tea 6.nteiuluT povetuitord alit lord altd nastavnict<br />
oneminT A. nu puna, nicT eti tnsumY voevodd, derti si<br />
neminT din ceT dupa mine, nicT sa, se<br />
strice oranduela luT Nicodimti Si porunca mea, Si cine va indrazni dintr'acestea a strica ceva<br />
9i a adauga red, sä fie procletd de Domnuld Dumnecjeti a-totd-tinetoruld 9i de pre-<br />
«santa nascetOre de Dumnecleti 9i de totT santiT, 9i sa. fie parta9d cu ce cart s'at lapedatti<br />
a de Domnulu Si rad vindutti spre morte; acestea tote s'ati scristi in Arge9d cu porunca<br />
oDomnuluT Danti-voevodd. Octobre 3, annuls 6894 (1 385), indictionulu 9.D<br />
Unele micT errorT de traducere din slavonesce lesne se potti correge in acesto actu prin<br />
crisovulti omologti allu mareluT Mircea din 1387, citatti maT susti Si din care noT possedemu<br />
chTarti originalulu.<br />
Asti-felid, buna-Ord, in loci de « ComaniT 9i vadulti cu Toporna. trebuT 0, se citesca :<br />
o Vadulti Comanilorti cu Topornap.<br />
De9i testulti slavicti nu maY essistal totu9T deplina autenticitate a documentuluT se verifica<br />
nu numaT prin conformitatea'T cu cells mirciand, derti §i prin calcululti indictionuluT, carele<br />
se incepea in adeverti anti 9-lea dela 1 septembre 1385 inc6ce, adeca cu o lung tnainte<br />
de 3 octobre.<br />
Unti altd monumentd dela Dant I din acella9T annti, anteriorti tnse luT septembre, este<br />
nun clopotti allti monastiriT Cotmena, de pe inscriptiunea caruTa d. A. Odobescu nT-a communicate<br />
und admirabilu fac-simile to marime naturala, unde se citesce scristi pe und singuru<br />
rOndd circulard :<br />
BIANH11/111rOneuronlinchmiwinfigoBEOAAGIMONICHUNIfli1111MMIfilfhpilf0-<br />
11AHPICIMIEMBHAAPHOMII, ElinTIS091THAIIKTIONH<br />
Adeca :<br />
o In clillele bine-credincTosuluT domno Ioand Dant voevodti a facutti acesto clopotti gTupaonuld<br />
Dragom.rd fiTulti egumenuluT Dragomird. In annuli 6893 (1385) indictionulti 8".<br />
Asti-felit in 1385 Si chTarti pe la finea acestul annti, dintre ceT dour fiY aT luT Radu-<br />
Negru domnia Inca Dand, erti nu fratele set marele Mircea, dupa cumti s'a creclutti pene<br />
acumd.<br />
Se ne resurnamd.
STUDIULU II, 164. 129<br />
De 'nteTu clomnesce Vladislavg Bassarabti Si intemeeza mica monastire dela Vodita ; apoT<br />
frate-sets Radu-Negru cladesce pe unti plant maY grandiosg Tismena, unind'o totti-d'o-datg.<br />
cu Vodita; de acs fiTulg maY mare allg luT Radu, Dant-voda, face ambelord loca§uri intrunite<br />
maT multe donatiunT; in sferOtti Mircea...<br />
Dela Dana Si dela Mircea, din 1385 Si din 1387, s'ag conservato pene asta-clY inse§Y<br />
actele de donatiune.<br />
Ce se petrece der° cu maTestosulti turnt babilonico allg luT Grecenu?<br />
Unde'T annuli 12 92?<br />
Si cu atatti maY vertost, lIssandti la o parte maT multe altele, unde'T Negru-vodg cellti<br />
de pe la 1215 ?<br />
Cronicarulg substitug nesce ciffre imaginare in loci de annuli 1387, sperandg cl o sa<br />
se trecg. gluma in veciT vecilorg, si apoT tine-te !<br />
Monastirea Tismena cu tote alle selle fiintezg. cella multi de pe la 1372, adeca de pe la<br />
inceputulg domniril adeveratuluT Radu-Negru; monastirea Vodita, ce-va mai vechig, datez1<br />
ero0 cella multi de pe la 1362, adecg. de pe la inceputulg domniril luT Vladislavg Bassarabti<br />
; ambele se datorescg maY cu semg., precumg ne vomit assicura maT la valle, stgruintelorg<br />
fericituluT Nicodemti, devenitt to urmg. ells insu§T o figura mitologicg, derg carele<br />
egumenise acollo in faptg, intiung modg documentalg, sub patru principi successivT: Vladislavg<br />
Bassarabg, Radu-Negru, Danis -vodg. §i marele Mircea, de pe la 1362 pene pe la 14o6.<br />
Ecce totulti!<br />
S. vedemti acumti Si Cozia.<br />
§ 54.<br />
ORIGINEA MONASTIRII COZIA.<br />
Acesta monastire procure, luT Grecenu urmat6rele isvOre :<br />
1. 0 inscriptiune din 6809 set 1301 dela Mircea-vodg;<br />
2. Unti crisovo din 68io set 1302 dela acella-§T, anume despre abalta dela Sgpatulg<br />
pent la gura Ialomiteip;<br />
3. 0 inscriptiune tott dela vodg-Mircea din 6811 seu 1303.<br />
1301, 1302, 1303, ce admirabilg. potrivelg cronologicg!<br />
In Archivulg StatuluT din BuccurescT se affla ce-va maT multi decatg atgta: insu0 actulg<br />
de prima fundatiune a Cozier.<br />
D. Gr. G. Tocilescu l'a data la lumina intregg, dupg cumg ina traduce vechYa condica<br />
a acesteY monastirT.<br />
Emelt :<br />
aEo cellg tntru Christosti Dumnedeg bung-credinciosulg Si de Christosti Tubitorulg Iong<br />
aMircea, marele voevodg si<br />
domnti a t6t5. terra Ungro-vlachieY, cgtg din putintg m'amg ne-<br />
avoitg a urma ca sg proslgvescti pre Dumnedet, cellg ce m'a proslavitti Si pre scaunulti<br />
p arintilorti mel cu slavg. m'a ingltatt ; pentru acela bine amg voiti domnia mea a rcidica din<br />
atemellid monastirea intru numele sfintel Si de viueta incepet6reT Si nedespartiteT Troite, neazidita<br />
dumnedeire, tntru care imperatiT impergtescg Si tntru carea trgimg Si ne micarnd,<br />
gla loculti ce se chiamg Nucetg Tonga Oltg, ce se numesce Cozia etc..<br />
ApoT datult :<br />
a La annuli 6896 (1388), indictionti 11, luna luT maTu 20A. 1.<br />
Asti -felYu Cozia, ca monastire, se radica din temellig de cg.tra marele Mircea cella multti<br />
cu vr'o dour -treT anni inainte de 1388.<br />
1) F ila &olefin! Rominismulil) t. 2, 1871, p. 28-29.<br />
17
130<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Ce maY fact dero miraculOsele inscriptiud Si crisOve coziane alle luY Grecenu din 1301,<br />
1302 Si 1303?<br />
Mircea cellil Mare a fostti to genere unti principe putina bisericosti; dera numaY catti despre<br />
Cozia, paternitatea acesteY monastirY nu i se pOte contesta.<br />
Traditiunea poporang, de acollo povestesce pane asta-dr, cumtl nemuritorult eroti, tnvinstl<br />
o data de catra UngurT, addormise obositti sub unti arbore, §i ettg. apparendu-Y in visa<br />
ic6na santer TrinitAtT §i poruncindu -Y a da inamicilora terreY o noun navalla: se scold, batte<br />
pe Magh Tarr, Si acollo unde era bine-cuventatula arbure innalta din recunnoscinta altarulti<br />
monastiriT. 2.<br />
Legenda e poesig., documentele sunt prozg., Grecenu nu este nici una nici alta!<br />
Ce 'T Si maY frumosti, crisovuiti cella despre abalta dela Sgpatula pale la gura IalomiteT.,<br />
pe care cronicarulti nostru ilia pune sub annula 1302, orY -cine 'la pOte vede in originala<br />
in Archivulti StatuluT din Bucurescr, deca'§Y va da ostenella de a cere pachettultl 4o<br />
din alle. Cozier.<br />
EY bine, in loco de letula 6810 set 1302 se citesce acollo forte clarti annultl 6895 sea<br />
13873.<br />
0 nevinovata inghititura de 75 vere Si Yerne !<br />
Dec. Grecenu era atata de dibacitl a desciffra crisOvele, apoY ce sä maY vorbimti despre<br />
lectura cea cu multa maY incurcata a apisanielora. de pe clopote !...<br />
Inainte de a se funda monastirea Cozia de catra marele Mircea intre 1385-1387, essista<br />
cam totti pe acollo la satulti Callimanescr o biserica, pe care o cladise intre 1372-<br />
1380 tatalti acestul principe: voda Radu-Negru.<br />
Biserica Si monastirea, Callimanescif Si Cozia, s'ati identificatti mar la urma, annessanduli-se<br />
totti-d'o-data unti alto loca§ti de o origine analogs : Cotmena.<br />
Ecce unti pretiosti crisovti dela Mircea cella Mare din 20 malt 1188 :<br />
u Catr aii duhulti luT D-cled de ports, acestTa sunt fiir luT D-clett, precumtl lice dumnea<br />
cleescula Apostolt, carora ceT TubitorT de dreptate urmandti Si cu nevointg. bung. nevoinadu-se,<br />
viueta cea doritg. ati castigate ; celle pamentescr pe pamenta lassandu-le, catra<br />
acelle cerescT s'ati mutatti; fericitulti glasti de bucurig. audindt, pre care Si pururea illn vortl<br />
audi: venitT, blagoslovitir parintelur met, de moscenitT imOratia ce este gatita voue dela<br />
aintemeTarea lumiT; carora qi ea, cello tntru Christosti D-dea bine credincTosulti §i de<br />
a Christosti Yubitorula Iona Mircea, marele voevoda §i domna a tots. Ungro-vlachia, cata<br />
amY -a fosta prin putinta m'amti nevoita a urma : a proslavi pre D- Zeta cella ce m'a proslaavita<br />
Si pre scaunula parintilora meT cu slava m'a inaltata ; pentru acesta bine amts vrutti<br />
gdomnia-mea de amg radicatil din temellid monastire tntru numele sfinteY de viueta incepeat6rer<br />
Si nedespartiter Troite, nezidita dumnecleire, tntru carea imp6ratir imperAtesca §i<br />
a domnir domnesca §i tntru carea traima §i ne miFama Si suntema, in load ce se chiamii Galli<br />
manescit la -Oita, care mar 'nainte era satula boTarulur domnieY melle luT Nana Udoba, pre<br />
acarele cu dragoste §i cu multa oserdig. cu voTa domnier melle l'a tnchinatti monastirif ce<br />
as'a clisa mar sustt; Si arms maT adausa domnia-mea cate sunt trebuincrose calugerilora ce<br />
avorti locui inteacesta locW, de hrang. §i de imbracaminte: satulti longa Oltti, care a fosta<br />
a me 'nainte allti luT Cazanti, ce se numesce Orlescir, §i aka sata la Cricova, care a fosta<br />
amaT 'nainte allti luY Stand Halga§ti; amtt mar data Si mOrg. la hotarula Pitescilort ; Inca §i<br />
ala m6rtea grupg.nulur StancTu Turculti a mar data satulti ce se numesce Cru,ia,<br />
ca sa fie<br />
2) KO VALEVSKI, Stranstvovatel po suszie I moriam, Har- du szegubinaii, byd 6t pastyrei, byd i 6t koigo ezelovieka priepaty,<br />
Petersb., 1846, in-16, p. 161. velika bolierina iii mala, vse da est monastirsko, eszczers i<br />
8) V'sie blata poesiavtze tot Syratul dori do untie Jalo- 6t ptzel vare koliko se ehtiat nachoditi po tiech blata eta. u<br />
vnitzi po DIM" gifts li sia Beset uczinit po tieehzi blata, liat 6896."
STUDIULII II. 165. 131<br />
a anti monastirir ; a maY inchinatti si alto bolarti alltt domnieT melle Stanclulti Balcovu la Aragesti<br />
mosia, care a cumperat'o dela Stefantt Taco, si cu vile, si aceTa cu vola domlieTamelle;<br />
si alto loco erl acollo, care l'a dant )ude din porunca tut anit voeoodet; Inca si alts<br />
aloca totti acollo s'a impreunata cu locula lur Dude din hotarulti StancTuluT Vranti, care<br />
al'a data frate-sett Vladula, si vire totti pe acea parte in 4 locurT, una in hotarulti Calinea<br />
scilortt, si 2 locurT la hotarulti lul Volco, si altulti la hotarulti lur Stanislavti Oreova ; si la<br />
a Rimnicti m6r5., care a dal o ant.7 voevodd; si vile era acollo a inchinatti grupanula Buda,<br />
a dupd rota rdrintelutdomniet melle Radu v o et, o d it; §imetochn in loculti Hinatescilort, care l'a<br />
a inchinatti Tatulti la Muria; aceste tote ce sunt maY sup disc sd fie slobode de tote dasa<br />
diele si lucrgrile domniel melle; si 'Inca amts maT adausti domnia-mea si merticti dela cur-<br />
. tea domnieT melle pe totti annultt : gran Oleg 2 20; §i vinti dece buff, si dece burdusT de<br />
abranza, si 20 de cascavalle, si 10 vedre de mYere, si 10 sloT de cell, si 12 bucag de aba,<br />
a si 30o War de TiganT ; cg.tra acestea bine amit voitti domnia-mea sa: .fie monastirea `Cotmena<br />
u sub steipa'nire cu t6te celle ce sunt alle et monastirit ce s'a gisii mat sup; §i de acollo sa se stapg.a<br />
nesca; era pentru vTuecuirea acestuT locasti intr'acestt fellu sa fig.: dupa asedgmentula<br />
a poper luT Gavriltt, orT-cate ella va aseda si va intemeTa, si neminea sa, nu fie sloboda a<br />
a scade sea a adauga macarti catti de putinti; 'Inca si dupd mOrtea popel luT Gavrilti sä nu<br />
a arbg. neminea void ca sä puna egument, nicl eti Mircea voevoda, nicl alto domna, carele<br />
abine va voi D-oleo a fi dupg. mine, nicr alit cine-va, numal frail pe care 'la vora allege<br />
a dintre densir dupa asedamentult popel luT Gavrila... (Urmezg. blaztemulti) Acesta cinstittt<br />
a chrisovit s'a scristi dupe. porunca marelul voevoda Mircea si domna a t6tg. Ungro-vlachia,<br />
ala leta 6896, indictiontt II, luna lur malt 20". 4.<br />
Asa dero:<br />
1. Radu-Negru, tatalo mareluT Mircea, fundeza o biserica nu departe de Cozia la Callimanescr<br />
;<br />
. 2. Acea biserica primesce apol mar multe donatiunr successive dela Dant Bassarabti, fratele<br />
si predecessoruld lul Mircea cello Mare;<br />
3. Degia dupg, Radu-Negru si dupe, Dana Bassarabti se nasce a din temelian propriti disa<br />
monastire Cozia.<br />
Ecc6 in trey cuvinte nu numar singurula acta de botezt autentica, del-it pent si ca unt<br />
felTu de status ante partum anti acestur santti locast.<br />
§ 55.<br />
ORIGINEA MONASTIRII COTMiNA.<br />
Ispravinda cu Cozia, O. venimtt la Cotmena.<br />
Documentulti de mar susti nY -o arretg, essistanda in 1388.<br />
Dupg. inscriptiunea de pe clopotula dela Dant Bassarabti, reprodusa in paragrafuld 53,<br />
ea avea pe la 1385 egumenti pe boiarultt Dragomirt.<br />
De candn inse?<br />
Aci'T cestiunea.<br />
In cronologia lur Grecenu, pe care nor ama addus'o testualmente, ni se spune ca: "(Mircea<br />
voevodtt cello de'nteTu a ziditt monastirea Cotmena in domnia la ieta 68o9v, adecg.<br />
dela Cristo in annuli 1301.<br />
De unde 6re luat'a acesta cronicarultl?<br />
Ella respunde cu gravitate:<br />
a Pisania monastiril arata si adevereza.b<br />
4) Ma Socleatil Romlnismulil, II, 30, di acestti do-- ellu este trecutti numaitntr'un5 estraotd, si incit forte vitiosd.<br />
oumentfl dupA, Condica ceanouit a CozieT, t. 2, p. 2, undo fuse Nol Mil reproduce dupit Candies oea Teohiii, fola 17.
132<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
trosT o pisanite!<br />
Celle desasurate cu cate-va rondurT inainte despre monumentele mirciane alle Cozier<br />
1ise din I30I, 1302, I303, si despre crisovultt mircianti anti TismeneT pretinst din 1292,<br />
carT tote in realitate nu sunt decath de pe la 1387-1388, at probatti pone la ultima<br />
evidinta. cd uMircea voevodti cent de'nteTun alltt IIiT Grecenu nu este aka cine-va decatti<br />
purti si simplu nemuritorult Mircea cella Mare.<br />
sd.<br />
Urmeza dero ca. si in pisania dela Cotmena, care asta-cIT nu se maT gassesce, trebuTa<br />
fi fostti indicatti, ca si'n celle dela Cozia si Tismena, nu fantasticulti anntl 1301, ci unti<br />
altulti posteriorti cella putina cu vr'o opttt decennie.<br />
In adevert, noT avemt la mana, in asta privinta o diploma, care ni permitte a dobandi,<br />
ca si 'Axle aci, o demonstratiune dintre celle mar decisive.<br />
Primulti crisovti in Condica cea vechia a CotmeneT, conservata in Archivulti StatuluT din<br />
BucurescT la unti locti cu vechile condice alle TismeneT, Cozier, VierosuluT si maT multorti<br />
alte monastirT, este din 12 iunitt 6926, indictiontl II, adeca annulti 1418.<br />
MichaTu Bassaraba, urmasula pe trona si flu alit mareluT Mircea, associata la domnid<br />
de catra tats -seta Inca. de pe la 1 192 13 tncepe acella crisovtl cu urmatOrele cuvinte:<br />
«Eti cellti intru Christosti DumnecleU bine credincTosult si blagocestivulti si de Christostl<br />
Tubitorula si tnsu -mT stapanitorula 16. Michailt, voevodti si domnti a tOta Terra Romanesed<br />
a Ungro-vlachier, dat'amti domnia-mea acesta pontneg, a domnieT melle amendurord monaastirilorrx,<br />
carile sunt zidite de mould domnid melle §i de peirintele domnid melle: dela `Gozia a santd<br />
aincepet6rd de viuetti Trap, fi a santer unet-vestirt carea este dela `Gotmena etc.)) 2.<br />
Cu patru annT mar 'nainte, pe candti traia Inca Mircea, s'a facutu cella maT mare din<br />
celle patru clopote essistintT pene asta-dT alle CotmeneT, pe care d. A. Odobescu a cititti<br />
uringt6rea inscriptiune:<br />
fill 141/IA GThIM 11 XIBOHIVIAVIIIIIIM TP0144M fib AHI3 BB/IMAM 10 MIMI fiONOAM<br />
4MHX1111/1 fit:MEWL GILTEOPHGA GIB-MOHO UST SARA B11 S 151Ii WU. H HPII ilroy-<br />
Min GOCPPOM. 13130/1BHIBM op 11 HOGIIMIBHIBMit GU. H GlifiPhilIBHIBM curo<br />
4X11.<br />
X111101111 NIYHIGTOPIL<br />
Adeca:<br />
In numele sante si de viueta incepetOreT TreimT, in dillele mareluT Io. Mircea voevodti<br />
a si MihaTu voevodti, s'a Pacuta acestti clopotti in annult 6921 indictionti 6 luna luT main,<br />
a sub egumenula Sofroniti, cu voia TataluT si agiutorulti FiTuluT si indeplinirea SantuluT<br />
Spiritt. Mestera Hanosti b.<br />
Clopotula ni spune cine a fostti Mihaitt Bassarabti, ert Mihaiti Bassarabti ni povestesce<br />
originea monastiriT Cotmena.<br />
Fiiti alai luT Mircea cella Mare si nepotti allti adeveratuluT Radu-Negru, ellti attests,<br />
forte limpede, ca unulti ce o sciea negresitt maT bine dectti orT-cine altulti, cumti-ca ambele<br />
monastirT Cozia si Cotmena se formasera absolutamente in acella-sr model.<br />
Reducendti acumti inscriptiunea cea cotmeniana a luT Grecenu la marginile veritatiT fac-<br />
I) Diploma din 1418 In ENGEL, Gesell. d. Pal., 164.Diploma<br />
din 1399 In VENtLIN, 19.Diploma din 1415 In Archivulu<br />
StatuluT din Bucuresci, Documentele CozieT, rubrica<br />
netrebnieeloril nr. 171-216 etc. Diploma importantA, din<br />
1392, tradusii, latinesee dupit Ina originals slavica inedita,<br />
In BARITZ, Transilvania, t. 5, p.151, etc.Acosta prineipe,<br />
despre care cronieele muntene piidesed cea maT adanci ta-<br />
cere yi desrre irsk-si<br />
essistinta arias, se cam IndoTa Engel,<br />
este mei tionata intrio multime de crisdve, emanate dela ellii<br />
insusl si dela Mircea cella Mare.<br />
2) In Condica Cotmenel,p.4, immediatil dupe acesta acid<br />
mat urmezil, unit altulil dela Michell Bassaraba, carele Time<br />
fiinda fara, data cronologteil, copistulil a push dela sine In<br />
cOdii, Mx& legatura, cu eorpula documentului, toll 22 iunia<br />
6926 indictionil 11, multumindu-se a transcri ciffrele ce le<br />
scrisesse degia cu o paginA mat susu, desi dupa, testa astii,<br />
diploma, nu este sincronica, Cu cea-raltk, ci anteriOra, scrisA<br />
anume Inainte de mdrtea luT Mircea cella Mare, pe Ands Michaiii<br />
Bassaraba era IncA numal associate la domniii.
STUDIULU U, II 66. 133<br />
tice, adeca la Mircea cella Mare, era nu la annulti 1301, si confruntand'o apoT cu crisovulu<br />
din- 18.183 noT lesne ne convingemti ca:<br />
1. Radu-Negru, tntre 1372-1382, cladise unde-va longa Cotmena o biserica intocmai<br />
precumti totti densula facuse o aka la CallimanescT lOnga. Cozia ;<br />
2. Pentru Cotmena, ca si pentru Cozia, marele Mircea a fosta, intre 1386-1388, fundatorulti<br />
cello ,din temellia. alla monastiriT in loch de o simply biserica. 3.<br />
§ 56.<br />
ORIGINEA AIONASTIRII DELA CAMPULUNGIL<br />
SA maT urmarimti pe Grecenu in ultimula sea refugiti la ampu-lunga.<br />
Aci m'ssiunea analisel critice devine gingasa.<br />
To Campu-lungeniT pene la unulti sunt in stare din ambitiune locals a se face punte si<br />
luntre pentru a scapa din sicura peire sacra umbra. a semi-cleului lorti Negru-voda cello de<br />
pe la 1215, multumita caruTa li este data a se Pali, in occasiunY solemne, cuma-ca. urbea<br />
lord va fi fosta Ore-candti, Pare scirea luT Dumneclet, capitala MuntenieT.<br />
ApoT chiarti dintre archeologiT nostri ceT maT cu vecla s'ati nemerita uniT, cart ati mersa<br />
cu intrepiditatea pent a cantari cu unti aerti seriosa : e in zestrea monastiriT Campu-lungula<br />
cupa de argintu a luT Negru-voda., numind'o cu energia: ,o cupa: cavalla4scci de cinci litre" 1.<br />
El bine, cu pericolulti de a supera pe frail MuscellenT, noT vomit cutecla a risipi malestOsa<br />
lorti aureola.<br />
Campu-lungula inavutesce pe Grecenu cu urmatOrele treT argumente:<br />
1. 0 inscriptiune despre descallecarea luT Radu-Negru in 1215 ;<br />
2. U/1111 dipticti sett asa numitulti a pomelnictin cu datultl 1222;<br />
3. Una crisovti relativa la satultl BadescT...<br />
Le vomtl analisa unulti ate unulti.<br />
MaT anteTu, o apisania. cu annuls 1215.<br />
Ea ametise la noT tOte lumea fara esceptiune: nu numaT pe d. Bolliacti, dera pens si pe<br />
unti istoricti de tallia reposatulul Iona MaTorescu, carele nu se temea se esclame: am? tins<br />
tare de inscriptia monastiriT din Campu-lu-nga!9..<br />
0 singura bagatelle a scapatti ca prin munune din vederea tuturora: neminT nu s'a intrebatti<br />
catu-sT de putina despre epoca precise a famoseT apisanie..<br />
Dateza ea ore chTarti din annultl 1215 ?<br />
As!<br />
Deca nu de atuncT, sä fie incaT din secolulti XIII?<br />
NicT atata!<br />
Macara din 1300, macartt din 1400, macara din 1500....<br />
Nu, nu si nu!<br />
Miraculasa inscriptiune s'a sapatt din ordinea luT MateTu Bassarabti pe la 4 64o.<br />
Intre 1640 si 1215 aritmetica cea maY rudimentary numera pe degete unti intervallic de<br />
425 annY.<br />
Socotindu-se cate trey generatiunT la fie-care secola, acesttl spatit de timpti ecivaleza cu<br />
nascerea si mOrtea consecutive a 13 nemurT.<br />
3) AO, Gra EPISCOPULU MELCHISEDECU, Oratorio, BueeureseT,<br />
1869, Sinaaarti, p. 64, este forte titliTtrerfi audit (lice:<br />
Monastirea Cotmena, gTudetulti Argeqii, ziditA, de Mireeavodit,<br />
carele a domnit& 1383-1419".<br />
1) BoLuAcu, Itinerarirt, In diarulti Curl er6 Rom/Wen il,<br />
1845, p. 344, undo se mat potti gSssi la p. 355: o bail a Jul<br />
Negru-voda", apoi o Ines& a luT Negru- vod4 ", ¢i mat multe<br />
alto euriositAti. Cf. ARICESCU, 1st. Campu-lunguluI, 1,<br />
passim.<br />
2) POI pentru mints, 1842, nr. 42, ap. A.RICESCU, 1st.<br />
Campu-lungulul, I, 58. Cf. soLuAcu, loco cit., p. 342.
184<br />
ISTOR1A TERRITORIALA.<br />
Annult 1640 depunendg b marturia despre annulti 12 I 5, ecce o duclata fontanel istorica.<br />
Insu-§T Grecenu ni spune:<br />
aRaduld voevodg Negrulti, care pisania monastiriT Campu-lunguluT arata cumg-ca o zidise<br />
maria sea in domnig. biserica de ming, §i surpandu-se, Xateru-voda o a prefdcutg, araatAndtt<br />
,si in crisovulg mdriet selle, ce este acollo la monastire dela letii 7155 (1647), aprile 1, cumg-.<br />
ucd a fostg zidire (Intent la litg 6723 (1215) etc.)).<br />
Inscriptiunea cea in litigiti, sett maT bine dicendtt doue gemene, ambele dela MateTu Bas -<br />
sarabti, s'ati conservatti pent asta-dT.<br />
.Pisania d'assupra uelortt sfinteT monastirTD, dupa cuing nT-o communica tntr'o copia essacta<br />
d. C. D. Aricescu, sung. a§a :<br />
aIn dillele dulceluT crestina §i de Dumnedeti Tubitti cre§ting MateTu Bassarabti voevodg<br />
ui gospozsda ego Elena (§i (Minna luT Elena), cu vrerea lul Dumnedeg pusti a fi domng<br />
a cre§ting in Terra Romanesca §i intru mo§ia lul, carea este dintru Vnguria desaillecatd, adeca<br />
a inceput'amg a scrie de acestg. sfanta dumnedeesca biserica, ce este hramulg vladyczitzie<br />
a naszei bogoroditzie i prisno dievy Maria (templulg stapaneT n6stre nascetOrel de Dumnedet<br />
a§i pururea-fecTOreT Maria), carea s'a Inceputg ,si s'a zidita ,s.i s'a sgver§itii de betranuig ,si pre-miulostivulit<br />
creginii Radulg 2sl- egru voevodg, carele a fostil din inceputg desaillecdtorg Zerret .Romdanesd<br />
,si din inceputa a fostii ziditg acesta sfanta dumnegeescd Lisericd, candg a fostit cursulii ananilorg<br />
dela eAdamg 6723 (12 I 5), Si totti a statutti cu bung pace pen6 in dillele creOnuluT<br />
a Alessandru voevodg Ilia§ti intru a doua domnig, candg a fostg cursulti annilortt dela Adamti<br />
a 7136 (1628), atuncea tntru aceia-§T vreme s'a surpatti din voTa luT Dumnedeti in 1ioa de<br />
a sfintulti Ilie proroculti la medi-nopte, §i nicT o firosela nu s'a facutd ; tntru aceTa-0 vreme<br />
a deca a claruitt Domnulti Dumnedet pre acesta domnti bung §i milostivti cresting MateTu<br />
a Bassarabti voevodti i gospozsda ego Elena (§i d6mna luT Elena) cu domnia in Terra-Roa<br />
manesca §i tntru mo§ia lul, i fiindti §i maria-sea dintru acea rude, buns i dintru acellti<br />
a nemtt adeverattt, socotit'a ca unit domnti bung §i milostivti ca sa. radice §i sa fug acesta<br />
sfanta §i dumnedeesca biserica, sa nu pera pomana acellorti reposag domnY betranT, §i<br />
a acestuT domng bung §i milostivti cresting MateTu Bassarabg voevodti i gospozsda ego Elena<br />
a (§i clOmna luT Elena) Inca sg. le fie de pomana, la sfantulg gertfenicti intru vecia nesevera<br />
§ita §i de mare agrutorg inaintea feteT luT Dumnec,leg adeverata ; §i ispravnicg a fostg dupa<br />
a luerulti acesteT sfinte §i dumnedeesci bisericT Socolg clucerg de CornatenT, §i a nevoitg §i<br />
a acestg boertt intelleptt cu multa stradania §i cu tOta Anima pentru slusba domnieT §i intru<br />
a pomana domnu-sett, apoT §i pentru suffietulg luT ca sa'T fie de agTutort la infrico§ata glue<br />
decata; §i s'a inceputg de zidita acesta dumnedeesca biserica din fata temelliet In luna luT<br />
a iunie 22 de Mille, candtt a fostg letulg dela Adamti 7143 (1635), Si s'a seversitil in luna<br />
ll luT augustg in 20 de dille, letulg 7144 (1636)n.<br />
EccL din puntti in puntti celebra pisania!<br />
Ea ni offers o teoria intrega: nu numaT impune luT Radu-Negru annuli 1 2 I 5, derg Inca,<br />
pentru a fi consecinte cu ideTa fissa a colonisariT din Fagara,g, maT traduce in titlulti princiartt<br />
a Ungro-vlachia a prin p din Ungurig. descallecataa3 .<br />
Toth in monastirea campu- lungena, d'assupra u§eT celleT marl din intru, se mai affla urmatOrea<br />
inscriptiune analog-5. ero§T dela MateTu Bassarabti :<br />
aU imia Ouza i syna i sviatago ducha (in numele Tatalul §i FiTului §i Santului Spiritg)<br />
a amin, in dilltle dulceluT cre§ting §i de Dumnedeti Tubitti cre§ting MateTu Bassarabti voe-<br />
8) Acestll model de a traduce pe Ungro-vkiehia, mostenitli In Ma SocietIti1Rominienfold,I,163: Petraeeu voevodd<br />
dela grammaticil lul Matelu Bassarabii,netntimpinil, adessea si domnti a tOtit Terra Romanesed dentru Ungurid desecilde-<br />
In condicele romitne din seeoluld treeutti. VecIT bund era unit catti...0 11IateTu Bassarabti, Petrageu cella Build, desealleerisovd<br />
din Oondiea VieroeuluT, repr °dud de OR. G. TOCILESCO call din Ungarid!
STUDIULU II,156. 136<br />
4 VQdtl si d6mna luY Elena, cu vrerea luT Dumnecleti push a 11 domnti crestinti in mosia luY,<br />
adeca scris'amtl de acesta biserica ce este hramula uspenieT presviatiei vladyczitzie naszei<br />
bogoroditzie i prisno dievie Manua (addormiriT pre-santeT stapaneT n6stre nascetOreT de<br />
a DumnecleO si pururea fecT6reT Maria), care o a zidiiti reposatulg egru-voevodg candg a fostll<br />
avelitulg dela Zdamg 6723 (1215), §i a statutt cu bung. pace pone in cialele luT Alexandru<br />
a voevoda Mast, fost'a letulti 7136 (1628), atuncea s'a surpatti, era dem a daruitti Dumnec).eo<br />
pe crestinula Bassarabh voevodti i gospozsda ego Elena (si d6mna luT Elena) cu<br />
a domnia intru mosia luT, socotit'a ca unti domnti milostivti ca sa radice acesta biserica damn.,<br />
aca O. nu pera pomana mosilora, pentru ca a fosttl si maria-sea dintru acea ruda bung. si<br />
a adeveratal si ca sd fie si domnieT luT de pomand la santula si de mare agTutortl inaintea<br />
feteT luT Dumneclea intru vecia. amino ; dupa aceTa si acesta ce se Mice Dolgopolti (Campua<br />
lungt) sä fie Tertatti de vaml de pane, sd nu dea vamd domnesca.; asisderea si oraseniT<br />
a sa nu dea vama de ce vorti vinde, dupa cumg Yertag au fostit de reposatulg Radulg Negruld<br />
avoePodil, fi cumu scrie in dirge celle betrc2ne, asisderea sa. fie Tertati si de domnia mea; era cine<br />
a nu va intari, sa fie procletti si anatema; si s'a inceputti acesta sfanta biserica din fqa teme-<br />
«lid in luna lul iunie 23 de Ole, dela Adamti trecutT annT 7143 (1635), si ispravnicu a<br />
fostti dupa lucrulti acesteT sfinteT biserice gYupants Socolti cluciarulti de CornatenT, si a<br />
voita si acesto boTerti cu t6ts anima si eu totd stradania, pentru slusba domnu-seti si pena<br />
tru suffletula luT, ca sA'T fie de agTutora; si s'a seversitti in luna luT august11 in 20 de chill;<br />
a Carla a fostti letulti 7144 (1636)6.<br />
MaT pe scurttl, clucerulti Socola Cornatenu, insarcinato din partea luTiVlateTu Bassarabti<br />
cu edificarea a din fata temellieT n a monastiriT campu-lungene, cad din primitiva zidire se<br />
pare a nu maT fi remasti petra pe petra, s'a crecluttl datorti, a pentru slusba domnu-seti si<br />
pentru suffletulti lulu, a scri in drepta si 'n stanga annula 1215.<br />
Face, maT repetima Inca o data, renumitapisanici in doue ediliunT din acella-sT annti 1636.<br />
Ca ce felTu de basa. sciintifica 'Dote sa puna unti istoricti pe nesce assemenT jamanutnellte ?<br />
Trecemtl la a pomelnica n.<br />
Dipticele, anti cgrorti usti este totti asa de vechTu ca si insa-sT essistinta religiuniT crestine,<br />
potti constitui, in cast de a fi autentice si sincronice, o fontana istorica dintre celle maT<br />
pretiose.<br />
Deca noT amti ave in realitate unti a pomelnicti de lemnti facutti chTartl de Radulti voevodti<br />
Negrup, dupa cumti pretinde Grecenu, si deca arnt gassi acollo scristi cu o mans<br />
contimpurena annulti 12 2 2, anti trebui cu void sea fara void sa ni plecama fruntea cu resemnatiune.<br />
Din nenorocire inse unit documentu de acesta natura nu se vede nicairT.<br />
Prin intermediulti d-luY C. D. Aricescu, ecce ce ni scrie inteo epistola din 14 maTu 1872<br />
intellegintele institutorti campu-lungent d. G. Badescu:<br />
aPomelnicula de lemnti vechTu fiindti stersti, Varna gassittl transcristi pe o chartia pusa in<br />
ramu; pe densulg nu se afield alte pers6ne cart au o importanta istoricd., dectitit egru, alas<br />
tau Bassarabu §i Mena )6mnas<br />
Dipticulti s'a acuta la 1 215, si tot-usT nu s'a inscristi inteinsulti nicY unti Domna pent la<br />
1640!<br />
Unti Vladislavti Bassaraba, unti Mircea, unti Negoia, unti MihaTu, n'atl capetata macarti<br />
densiT on6rea de a figura inteunti coltusorti alla.turT cu « Domna ElenaD.<br />
Este evidinte ca unit assemenea a pomelnicti de lemnti n nu s'a pututtt nasce, ca si apisa-<br />
4) nntsmt, tber Diptyoben, Negrologien eta. im Mittel.<br />
anticinith olinitiehnes, Paris, 1865, in-8, verbo: diptiques<br />
alter, Gratz, 1865, in-4. MARTIG_EX"Dieti011nall3 des eta.
136 ISTO1tIA tERRIToRIALA<br />
nia' de maT susti, decata eroqT §ub domnia luT Mate Tu Bassataba, total prin zelOsa: Ustra<br />
danian a vre -unuY clucera Socolti Cornatenu.<br />
SI se noteze bine ca. annulti 1222 nu se citesce nicT decumti in acesta dipticti, fiinda o<br />
propria nascocire a luT Grecenu, silita a potrivi o ciffra care sa. nu fie tocmaT 1215 din a pisanian,<br />
dera cam aci pe aprope.<br />
Ecce Si a pomelniculti a!<br />
Ore ce maT remane?<br />
Grecenu maT mentioneza : a unti chrisova allit monastiriT Campu-lunguluT pe mo§ia BadescTb.<br />
De canda qi dela cine?<br />
Acesta se limuresce dintr'unti aka passagTu, pe care de assemenea ni'la impart4esce<br />
stranepotula cronicaruluT :<br />
Chrisovula din 1352 (686o) alla luT Necolae voevodti Bassarabti cellti de 'nteiti, sin<br />
a Alexandru voevoda Bassaraba, fecTorulti Negrulur voevodti Bassarabti, prin care da mo§ia<br />
BadesciY sa fie a monastiriT ampu-lunga n 5.<br />
Nicolati Bassarabti, frate cu Vladislava Bassarabti Si cu adeveratula Radu-Negru, adeca.<br />
cu tatalti mareluT Mircea, a fostti in realitate unulti dintre fiiT luT Alessandru Bassarabtil<br />
precumti o demonstra. lespedea 'T mormentara din 13666.<br />
Grecenu inse nu se multumesce a constata acesta, veridica. filiatiune, ci merge Si maT departe,<br />
gassindti o aka. imaginary, pentru insu-§Y betranula Alessandru Bassarabti : a fedora<br />
NegruluT voevodti n ,<br />
Aci cronicarulti s'a prinsti in cursa de bung void.<br />
Deed Negru-voda era tatala luT Alessandru Bassarabti, atuncT cata sa fi domnitti cellti<br />
multa pe la 1300.<br />
Unde'Y dero ion pentru unti a1VIircea voevoda cella de 'nteTu a la 1301?<br />
Unde'T Negru-voda cellti de pe la 1215 ?<br />
Dela 1215 pent la 1300, nu cuma-va acesta noti Matusaela sä fi qesluttl pe tronti aprope<br />
unti secolti?<br />
Ecce in ce namola impinge pe Grecenu nenorocita'Y teoromania!<br />
Cine anume a fostti tatala luT Alessandu Bassaraba, acesta se constata intr'una modti<br />
nereciisabila.<br />
Regele maghiara Carola-Roberta, povestindti terribila battaia pe care o patise dela 01tenT,<br />
nT -o spune fOrte categoricti intr'o diploma din 1332: uin terra transalpina per Bazarab,<br />
filiurn Zhocomery 1.<br />
Nemicti nu p6te fi maT netedti!<br />
Cumti-ca 73azarab dela 133o n'a fosttl altula decata Alessandru, acesta se scie cu o precisiune<br />
matematica din cronica ungara c.ontimpurena. a luT Ionnti de Kikullews, dintr'unti<br />
acta erW contimpurena dela imperatult serbescti Stefano Duanti9, etc.<br />
Ada dera Alessandru Bassarabti a fostti fiTu and luT Tugomirti Bassaraba, despre care in<br />
annalele nOstre stn totT istoriciT modernY aT RomanieT in deerta vetT cauta o singura. sillaba.<br />
In calitate de Bass- arabit, precumu amts maT demonstrat'o, eT tog ati fostti egri, intoc<br />
maT ca §i celle trey capete din rebusulti lora eraldicti; dera nicT unuTa dintr'in§iT in specia<br />
nu se p6te attribui fundatiunea StatuluT Muntenia, a caruT essistinta in banatulti SeverinuluT<br />
nu s'a intreruptti nicT o data dela ins1.-0 colonisarea romana a DacieT.<br />
5) Revista RominA,II, 252.<br />
0)<br />
Apud. §INCAI, I, 629.<br />
7) FEAR, VIII, 3, 826.<br />
8) ED. SCHWANDTNER, I, 217: .41e.vander Waiwoda Trans-<br />
alpinus... qui tempore quodam Caroli .Regis... rebellaverat et<br />
per multatempora in rebellione permanserat.'<br />
Ap. mAncov, Istoria srbko ga naroda, Beograd, 1858<br />
in -s, p. 43.
STODIULU II, f 8i. 1g7<br />
Profitanda de amenuntele de maY susu, noT putemtl restabili ad urmat6rea genealogic<br />
documentata a Bassarabilora, incependa dela tatalti luT Alessandru Bassarabti pent la marele<br />
Mircea Si insemnanda in parentesT cu ciffre provis6re durata domnielora :<br />
Tugomirii Bassarabli (1300)<br />
Alessandru Bassarabii (131x -1360)<br />
I<br />
Via dislaves Radu-Negro Nicolaii<br />
Bassarabii Bassaralni Bassarabti<br />
(1360-137x) (137x-138x)<br />
Danis Bassarabli<br />
(138x-1386)<br />
Mircea Bassaralni<br />
(1386-1418)<br />
Danis Mihaiu nazi<br />
Bassarabti Bassaraini Bassarabis<br />
Dintre totY acestiTa n'a domnitti numaT Nicolati Bassaraba.<br />
Dupa ce amti allest neghina din grail, aruncanda acuma la o parte ceTa-ce appartine d'adreptula<br />
luT Grecenu, luT Cornatenu sea unora calugerY §i logofetT din timpula luT MateTu<br />
Bassaraba, noT lesne vomti pute restitui pura veritate istorica in privinta monastiriT dela<br />
Campu-lunge:<br />
1. Fundatora allu eT a fosta Radu-Negru ; tote datele concurgti in unanimitate la recunn6scerea<br />
acestuT faptt; inse nu vre-unti Radu-Negru fictive de pe la 1215, ci tatalti mareluT<br />
Mircea, principe realti dintre 1372-1380, a caruia memoria s'a conservata de assemenea,<br />
ca generosti donatorti de orT-ce templu, in originile cellora-l'alte trey antice loca-<br />
§urT alle MuntenieT: Tismena, Cozia Si Cotmena ;<br />
2. Pelle a nu aye o monastire in intellesula propria anti cuventuluT, adeca. inainte de 1372,<br />
ampu-lungula cats, sa fi avutti In locu-T o simpla. biserica, de Ord-ce Nicolati Bassaraba,<br />
unula dintre fratiT luT Radu-Negru Si unchTu alit luT Mircea cello Mare, IT daruesce mo§ia<br />
Badescil intre 1350 -1366.<br />
§ 57.<br />
RESIMiTII-DERPRE RAM GRECENU.<br />
In§iranda intr'o ordine cronologica. vechimea monastirilorti muntene, dupa alma o documenteza<br />
actele celle mat autentice, noT avemti :<br />
1. Vodita sub Vladislava, 1360 -72;<br />
2. Campu-lunge lsub<br />
3. Tismena<br />
Radu, 1372-80;<br />
4. Cotmenal<br />
sub Mircea, 1386-87.<br />
5. Cozia<br />
Sa, nu se treca cu vederea cg. maT tote sunt peste Oltti sea aprOpe de Oltti, Si tote pe<br />
acollo in aceTa-§T epoca. voma vede maT departe o monastire la Prislopa, unt schita la Motru,<br />
una altula la Gig, Strugalea sea StrehaTa etc.<br />
Classicula Polibia cjicea cu<br />
errorile unuT scriitorti trebuT considerate totti-d'a-una dintr'una<br />
duplu punto de vedere: scusabile decd decurga din nescire, §i neTertate la casts de precugetare.<br />
1.<br />
1) Lib. XII.<br />
18
138<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
Cumti ore O. gTudecama pe Grecenu ?<br />
Pentru accreditarea fantasticuluT Negru-vodd de pe la 1 2 157 end gramddesce cu profusiune<br />
vr'o decd probe, §i tote sunt false.<br />
Errorile luT Grecenu intrunesca conditiunile uneY sisteme premeditate, a carila prima<br />
inspiratiune IT va fi venitt dela veunti crisova sett vr'o pisanid a-k-t'orntiOnu, inflorite apoT<br />
de cdtrd densula cu fellu de fellu de variatiunT.<br />
Asa, de essemplu, insu§T aclucerulti Socolan s'arti fi speriata de a attribui unuT Negruvoda,<br />
de pe la 1215 fundatiunea Cozier, despre care pent §i callaoriT arabl din timpulti luY<br />
MateTu Bassarabti scieati forte bine cd fusese claditd de cdtra marele Mircea. a<br />
Amti ispravitn cu Grecenu.<br />
Vomti analisa aTurT documentele municipale alle Campu-lunguluT, cart ni vorti procura<br />
occasiunea de a constata in privinta luT Radu-Negru o alto, specid de impossibilitati istorice,<br />
uncle maY posna§e decatt chiara celle emanate dela Grecenu.<br />
Bund-Ord crisovula despre satulti Mataula-de-gTosti of sud-Muscellti., confectionatti<br />
totti in epoca luT MateTu Bassarabti, mentionezd intre celle-l'alte:<br />
Cartea reposatuluT Negru -vodti, care a fosta dnteTu descallecdtorti ferreT, §i a filu-sea<br />
aVlada voevoda, §i cartea luT Vladislava-voevoa, si cartea strdmo§u-sea Bassarabti voevoda,<br />
§i a ginere-sea Alexandru voevodti, §i a nepotu-set RaduluT voevoda, §i cartea luT<br />
,Gavrila voevoda, §i cartea betranuluT Mircea voevodti, §i cartea luT Alexandru voevoda,<br />
.§i a nepotu-sea Alexandru voevoda, §i a fiTu-sea Alexandru voevoda Ilia§a etc. etc. etc.» b.<br />
Una premia pentru cine-va desciffra acesta orrore, cu stramo§T peste nepotT, cu ginerT<br />
peste fiT, cu Alexandriepeste Alexandri!<br />
Si totu§T, precuma o vom demonstra maT la valle in monografia Campu-luntuluT, cam de<br />
aceTa-§T natura, cella putina in cestiunea luT Negru-voda, este intregula archiva municipalti<br />
din capitala MuscelluluT.<br />
Aci, pentrtt a completa epizodula, nu ni maT remane de purificata decata personagTula<br />
atAtti de simpatico alla primuluT egumenti din Tismena.<br />
§ 58<br />
LEGENDA ArDELENX DESPRE SANTULU NICODEMU<br />
D. Bolliaca, alle c1ruTa desse escursiunT archeologice in tOta terra T-ati permisti a vede<br />
si a audi multe, dice intr'una din operele selle :<br />
.Affard de santula Nicodema, contimpurena cu Radu-Negrulti) pe care traditiunile illy<br />
vorti Romania §i pdrinte alio BisericeT Romane, nu maT cunnOscema nicT unti santa Romano 1.<br />
D. Bolliacti fiinda din numenda acellora ce militaserd altd datd cu multa entuziasmti pentru<br />
una Negru-vodd de pe la 1215, ecce dero fericitula Nicodema dela Tismena stramutatt<br />
catra inceputula secoluluT XIII, de§i insd-§T monastirea s'a fundata abia peste o sutd §essedecT<br />
de annT maY in urma!<br />
Eruditula episcopa Melchisedeca dela Izmaila, ce-va maY sobru in calculi cronologicT, ni<br />
spune la rOndula sea : Monastirea Tismena, fundata de santula cuviosula parintele nostru<br />
a) PAUL OF ALEPPO, The travels ofIlfacarius,Londen, 18361<br />
in-4, t. 2, p. 340: ,,Mirtaja Voivoda, who built it together with<br />
its church."Autorulti se informase chTar5 dela calugariT din<br />
Cozia, pe carT ilvisitase indafadupit mertea luT MateTu Bassarabil.<br />
b) TEULESCU, Doeumente istorice, Bueureset, 1860, in-8,<br />
p. 84-90.<br />
Monastirile inehinate, Bucuresul, 1862, in-8, p. 10.<br />
2) A mea Istoria toleranteI religiose, Bucur.,1868,in -8,<br />
p. 17: Se mat preiinde, coma -ca ant fi foga Rominfi unit<br />
santil Nicodema, pe care d Bolliaca 211a face contimporanti<br />
cu Radu-Negrula ; aro trebui inse a decide maT anteTu de<br />
tote cella putinfi epoca acestuTproblematica principe, pe care<br />
cronologia nestra ilia stramuta mereil din secola in wog',<br />
eels ce arunca, negresita, o obscuritatesi maT mare assupra<br />
imaginarilora stintl mined din timpula sell. Unit Nicodemti a<br />
fostit, In adeverti, egumenti allil monastiriloril unite Tismena<br />
1t<br />
Vodita din Romania cea mica sax Vladislava-voda si sub<br />
nepotulit sea Mircea cello Mare."
STUDIULU II, % ss. 189<br />
Nicodemti la 1313 s maY adaugandti apoT tntr'unti alai passagYu, curnti-ca totti acollo se<br />
pastrezd a unti degett n din perdutele m6sce alle primuluY stareta3.<br />
SA venimti la adeverult istorict.<br />
O cronicutd rimata din secolulti trecutti, scrisd peste Carpag de catra unu caluerti dela<br />
Prislopa din terra HateguluY, attribuindu tom fericituluT Nicodemn fimdatiunea acesteT monastirT,<br />
copprinde tntre altele :<br />
,0 Prislopti!<br />
Numite locti,<br />
a Cumtt fuse§t flede norocti!<br />
Ba etc bine mil fostti norocitti,<br />
Cad sfantula Nicodimti aid s'a sald§luita,<br />
a Si Anteitl sfantulti Nicodimti mie<br />
,MI-a pusa temellie,<br />
(Care std, de vecurl multe<br />
Acumtl de 6ment trecute :<br />
Mal 'nainte cu multI anni<br />
aDe domnia lul Matia§ti cratu ;<br />
Ca acestut pre-cuviosu pdrinte §i sfinta<br />
apela Dumnesleti Domnuld i s'a vestitti<br />
a Loculti pi§dt6relora 4 alit gasescd<br />
aSi acollo monastire sit zid6sca;<br />
a Si to Terra-Romanesca preste munte<br />
A trecuta a cercatti locuri multe,<br />
aDe 0-a tocitit tolagulti de fend<br />
a Privindti pe plmenta §i pe certi.<br />
aLoculd cello allesti mat Antal<br />
a Este In Surtucti susti pe Gild:<br />
Acollo pescerd a gasitd.<br />
a Si intrInsa tota s'a sald§luita,<br />
It Care pescerd §i pen'acumti se glsesce<br />
a .5'a sfantulut Nicodimti se numesce.<br />
a Apol s'a dusts In VITA §i mat In Intru<br />
aPe0 la apa ce se dice Motru:<br />
Acollo putinti a condcita<br />
Si dupa vremt monastire s'a ziditti.<br />
aDe acollo s'a dusts spre Vodita,<br />
Unde't acumtt §chitulti Topolnita;<br />
g Dupd, acesta pi§atOrele a gdsitti,<br />
( Uncle gi sftnta lavrd Tismena s'a zidittt,<br />
( Uncle §i m6§tele sfantulut se gassesctl<br />
a Si minunile t6te i se vestescti.<br />
Dect dela sfantuld Nicodimti s'a fdcutti<br />
Tuturord de obsce inceputti<br />
a In Terra-RomAndscd la munte zidirl,<br />
Biserict, schiturt §i monastirt.<br />
a A doua lavra Cozia Mircea o a ridita,<br />
aSi sfantulii Nitodindi o a afintitii.<br />
Ori de unde si fi luattl necunnoscutulti versificatorti ardelenn isvOrele selle, narratiunea<br />
de maY susti, affard de errOrea de a confunda Vodita cu Topolnite, este de o remarcabild<br />
essactitate.<br />
3) Oratorlii, Synassar6, p. 47, 71.<br />
4) Cataraete, salturl de apd de pe stance, precumd sunt<br />
acellea dela Tismena.<br />
5) 1?iarult1 Buolumulg, 1863, nr. 3, p. 12.<br />
8) Positiunea ambelorti acestora loca§urT este indicatit forte<br />
g<br />
g<br />
g si<br />
.<br />
bine degia In Iudleetopografleo alto lui CONSTANTINU CAN-<br />
TACUZINU, reprodusti in, DEL CHIARO, Istoria della Valachia,<br />
Venezia, 1718, in-4 ; de ass-meLea pe mappa OltenieT In<br />
SCHENDO VANDERBECH, Valachite cis-Midwife deseriptio,<br />
1720, to KOLOSERI, Aurarla Romano-daoioa, ed. Seyvert,<br />
Posonii, 1783, in-8.
140<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
D. Bol liacti si episcopulti Melchisedecti, in ce se attinge de apostolica figura a fericituluT<br />
Nicodemti, nu aveati decata sä urmeze din litters in littera, modesteT cronicute din Prislopt,<br />
ceTa-ce arti fi fostti cu atata maT lesne celluT de'nteia, cu catt tocmaY d-sea este acella ce<br />
a scos'o la lumina..<br />
Ea pune pe sema neobosituluT lucratora allti luT Cristo urmatorele creatiunT successive:<br />
1. Prislopult din Hatega ;<br />
2. 0 pescera. longs. Giti;<br />
3. Unti schitti la Motru;<br />
4. Monastirea Vodita;<br />
5. Tismena.<br />
Despre ultimele doue noT avemti numer6se probe documentale.<br />
Edificanda Vodita intre 1360-1370, Vladislavti Bassarabti isT incepe actula de fundatiune,<br />
conservata in originalti in Archivulti StatuluT din BuccurescY, cu urmatOrele cuvinte:<br />
a Fiindti ca eti, cello in Cristo Dumnedea bine- credincTosulti voevodti Vladislava, din<br />
ugratia luT Dumnedeti domnti a tOta. Ungro-vlachia, ama bine-voita din inspiratiune diving.<br />
u a radica o monastire la Vodita in numele mareluT si cle Dumnedeti purtatoruluT Antonia,<br />
gascultandil pe onestulit intre monachl Nicodemg, incatti dela domnia-mea sä fie pornire si doa<br />
natiune, era munca lut kir Nicodemg si a calugerilora seT etc." /.<br />
ApoT inchilia:<br />
a Dupa m6rtea luY kir-Nicodemg, nicT Domnula, nicT metropolitulti, nicT altiT s6. nu fie liuberT<br />
a pune egumenti in acellti locasti, ci dupa cumit va gce ci va regula insu-§t itir-Nicodemg,<br />
a asa sa fie etc. D 8.<br />
Acesta s'a intemplata, precumtl amts maT spus'o, nu la 1215 set la 1313, ci intre 1360<br />
137o.<br />
La 1406 fericitulti Nicodemti traia Inca, fiindti in capulti TismeneT, de-multa unificate cu<br />
Vodita.<br />
Ecce ce dice unti crisovti de atuncY:<br />
a Eti Io. Mircea, marele voevoda si autocratulti domnti allti toteT terre ungro-romAne §r<br />
, de peste muntY, Inca si allti terrelorti tatarescT, allti AmlasuluT si anti Fagarasului duce, si<br />
ualla banatuluT de Severinti domna, si pe ambele laturY pe ton, Dunarea pene la Marea cea<br />
a mare si peste orasula Silistria autocratti, da domnia-mea act sta porunca domnesca rugaa<br />
toruluT domnieT melle lut popU Nicodemii, ca nemint sii. nu cutecle a pescui in apa (ismend etc.), 9.<br />
Inchiaiarea suna:<br />
a A fostti acesta in annula 6915 (1406), anda me duceama domnia-mea la Severinti inutru<br />
intelnirea regeluT, si amid agTunsa la monastire in 23 alle luT noembre cu tog eguthea<br />
nil monastirescY si cu tog boeriT etc." 10<br />
0 ultima urma despre upopti Nicodema b ne intimpina intr'unti acta din 1410 ".<br />
Putina dupa aceTa ella cat, sa fi muritti.<br />
Intre 136o-1410, in cursa de cincT-decT de annY, in tote actele TismeneT si Voditei<br />
7) VENELIN, 6: Ponerse az izse v Christa Boga blagoviernyi<br />
voevoda Vladislav, milostit bozsiet gospodin v'sei Vingrovlachii,<br />
blagoizvolich po bozsiemu nastavlenliu v'staviti monastyr<br />
na Voditzi v imia velikogo i bogonosnago Andonia,<br />
posluszav ozestnago v inotziech Nikodima, paozerse Ot gospodstvami<br />
exod i prilozsenie, a s kyr Nikcdimoviem trudom i<br />
togo bratii."<br />
8) Ibid., 6: Po smr'ti kyr Nikodimovie da niest niky gospodar<br />
volen da postavi na miestie torn starieiszini, ni archierei,<br />
ni in ktoott kako reczet kyr Nikodim i kako oustavit<br />
takozi da dr'zstt."<br />
9) lb., 22: Davat gospodstvami sie drizmo gospodstvami<br />
molebniku gospodstvami popu Nikodimu, iako nikto da se ne<br />
smieet pokusiti da lovit ribt po rietzie Tismienski."<br />
10) lb., 23: I se byst v lieto 6916... gradisczu mi gospodstvumi<br />
k Sieverinu da se s'tanu s kralem, to doidoch v monastir<br />
miesietza noemvriia v 23 8 v'siemi egumeni monastirskiia<br />
i s v'siemi bolieri gospodstvami."<br />
11) Candles NS. a Coed, t. I, p. 60-62, fn Archivulii Statulul<br />
din Boa arescl.
STUDIULU II, 169 141<br />
figurezd in permaninta fericitult Nicodemti, cgruTa'T urmeza apoT in acesta dupla egumenig<br />
mar putint renumitult Agatonti 12.<br />
Verificata documentalmente in privinta cellort doue monastirT intrunite, cronicuta din<br />
Hategt se sustine nu mar putint in respectulti PrislopuluT, allt pescereT de longa Giti §i<br />
allt schituluT dela Motru, deca nu prin testurl diplomatice, incaT cu agTutorultl unort forte<br />
positive daturl de topografid.<br />
Pe la monastirea Motru, de§i edificatg . in starea'T actuala cu multt maT tarclit, essista to-<br />
tu§T pene asta-c1T o viigi numita a la Nicodimu, Si tott acollo se pgstreza din tats. in flu<br />
traditiunea loculuT unde se affla chilia santuluT 13.<br />
aPe Gin in susti, pe maneca SurtuculuTdice editorult cronicuteT n6strese formal<br />
o insulgi, in care se gdsesct Si asta-c1T ruine, §i traditiunea spune cg aci art fi fostti o bia<br />
serica mare, ziditg . inainte de Radu-Negru 14; adeca, presuppunendt ca in adevert a§a<br />
sung£ traditiunea, cdci chiarti in lipsa'T nt-aril aglunge ruinele, acea abiserica mare), se zidise<br />
anume sub fratele Si predecessorult luT Radu-Negru, Vladislavt Bassarabt, atuncT<br />
calla fericitulti Nicodemti venise in Muntenia.<br />
In fine, o vorba despre Hategt.<br />
Dupa arretarea vechilorti menee serbe §i a uneT cronice bulgare, loculti de nascere alit<br />
fericitulul Nicodemti a fostti ()rapid trans-danubiant Prilipti set Prilepti ", a§eclatt nu departe<br />
de Ochrida intre Albania §i Macedonia, Si alit cg ruTa nume se pOte pronunta romanesce<br />
Prislepti set Prislopt prin intercalarea ulna s, intocmaT cumtl din lapis se face lespede,<br />
din acutus-ascuOtg, set precumt la vechiT Latinl se c,licea triresmos, du.smosus, cosmittere, poesnis<br />
in loch de, triremos, dumosus etc. 16.<br />
E naturalt cd fericitulti Nicodemtl va fi botezatt in cg lletorig cu numele patrieT selle cello<br />
anteit petecti de pdmentt pe care a venitti sg se stabilesca in strainetate.<br />
Prislopulti din Hategt este o legitima colonid nicodemiand a Prilepulul din Macedo-albania.<br />
Cronicuta ardelend maT mentioneza Inca santirea monastiriT Cozia sub mardle Mircea:<br />
A doua lava Cozia Mircea-vodI o a ziditil<br />
sfantulti Nicodimti o a sfinlitt1...D<br />
Acestt fapttl n'are trebuinta de confirmatiune: fundatorulti TismeneT fiindt luceferulti<br />
cleruluT muntent dintre 1360-14.10, parteciparea'r la consacrarea unuT loca0 de importanta<br />
Cozier decurge ca o firesca consecintd.<br />
A§a dero nu la 1215 dup. d. Bolliact, Si nicT la 1313 dupg episcopulti Melchisedect, ci<br />
anume intre anniT 1360-1410, sub patru BassarabT, dintre carT unulti a fostil adeveratult<br />
Radu-Negru, tatalti marelul Mircea, trdia in Muntenia fericitulti Nicodemtl, edificandt ternplurT<br />
peste templurT in tow lungulti banatuluT oltent, dela Hategt pene la Dunare.<br />
12) Condica HS. a Tismenel, in Arehivulii Statulul din<br />
Buouresci.VENELIN, 12 sqq., etc.<br />
18) Buclumulti, 1. cit., nota 4.<br />
,14) ibid., nota 3. No1 ne fndouimu ciL traditiunea Ts, fi<br />
mentionfindil pe Radu- Ne9ru, ei va fi licendit puri si simplu:<br />
din mosT din strdmosT", eru editoruld va fi adausd apol dela<br />
sine unit nume princiard.<br />
15) MARTINOV, Annus ecelesiastieus gram- slavieus,<br />
Bruxellis, 1863, in-f., p. 326: ,,Prilep seu Prilepia civitas est<br />
Serbite, olim eeleberrima regumque Serborum Bodes. Haec<br />
itaque urbs patria fuisse videtur Nicodemu, quem auetor anonymus<br />
Historhe Bulgarite inter sanetos recenset, ordine de-<br />
eimum sextum, et insuper vocat Prilepiensem et myrobletam.<br />
Prilepiam in Vlachiam migrasse ibique ad mortem usque degisse<br />
testantur spelunca et sepulerum sancti Art qui etiamnum<br />
supersunt in monasterio Tismana. Est autem hoe monasterium<br />
uon procul a limitibus Hungro- Transylvanim situm,<br />
quod anno 1366 absolvit Vlathice Voivoda Radu seu Rudolphus."De<br />
undo luat'a Martinov ciffra 1366? Ea se depitrt6za<br />
de veritatea istoricitnums,i brit cuveo patru-cineT ann!.<br />
16). plEZ. Dtkammatik der romanisohen Sprachen, Bonn,<br />
1836, m-8, t. 1, p. 266-7. FESTUS, De signification° verborum,<br />
ed. Daeerius, Amstelod., 1699, in-4,p.125: Dusmoso<br />
in Imo apud Livium signifieat dumosum locum, antiqui<br />
nice<br />
interserebant s litteram."
142<br />
IStORIA TERRITORIALA<br />
§ 59.<br />
LzurrpA MUNrENA DESPRE SANTULIT NICODEIITI<br />
Pentru a completa daturile documentale sincronice despre fundatorulti TismeneT, ni pOte<br />
servi fam6sa calletoria a luT Paulti de Aleppo, scristt arabesce pe la 1657 si tunnoscuta<br />
d'o- cam -dath. numaT dupa, o traducere anolesd.<br />
Ignoranttl in culme, dera observatora forte scrupulosti si narratora forte veridica, acesta<br />
Siriant visitase, an societatea patriarculul Macariti de Antiochia, aprope tote monastirile<br />
muntene, essaminanda monumentele si cullegendti traditiunile.<br />
In privinta petreceriT fericituluT Nicodemt la Motru, ellt se unesce cu relatiunea cronicuteT<br />
ardelene ea:<br />
gApoI s'a dusti In 16rra si mat In tutu<br />
.Penh la apa ce se slice Motru,<br />
v Acollo putinti a conlcittl<br />
R Ff dupd, vremT monastire s'a ziditti D.<br />
Paula de Aleppo dice:<br />
cc Monastirea Motru se considers ca maT vechia decato Tismena, cacT santula Nicodemt<br />
a fusese cella anteru omit ce venise a locui acollo tntr'o cuvi6sa solitudine, apucandu-se a<br />
a<br />
cladi o biserica, si numal cu multa timpti maT in 'Irma tottl densula s'a dust de a ziditti<br />
*Tismena n 1.<br />
Dort partea cea maT curiOsa si cea mai instructiva din narratiunea luT Paula de Aleppo,<br />
este viueta fericitului Nicodema, asa dupe. cumtl T-ati povestit'o caluOriT.<br />
Ecce:<br />
aNicodemtl se nascuse dintr'una tats, Greco, originarti din orasula Castoria, si dintr'o<br />
mums. Serbs. Fugenda din casa parintilora, ella veni ad prin inspiratiunea unul angera,<br />
a carele'T indica sub culmea muntelul locult cella maT bunt prin abundinta peraelorti 2. At-<br />
atacanda stanca, ella isT sfredeli singurn o chilia, in care asta-41 te potT urca numaT cu a-<br />
agIutorula funilorti, si se vesti apoT prin minunT. Sossindti in orasula Buda, resedinta regolui<br />
unguresca, si predicandu-T legea luT Crista, principele tT respunse: o se, te credt, deco,<br />
veT trece intactU printr'unt mare foci, cu Evangeliula sl cu vestmintele telle. Aprindenduuse<br />
focula, samtula a trecutti prin ella, de'mpreuna, cu diaconulti sea. AtuncT regele T-a data<br />
scumpe daruri, tntre carT treT-decT de sate, si T-a maT accordatti marl agIutore pentru con -<br />
a acestel monastiri, la care NicQdemtl cells anteTu a lucratti si a radicat'o. Nu<br />
a maT putina si cnezula serbescti Lazard i-a daruitti unti mare t>i cu sesse-decT de sate<br />
a impregiura, era domnulti muntenescti I-a conferita totti venitulti vamalti din cerculti moanastiril,<br />
pe longs maT multe alte darurT. Regele ungurescti iT maT dede o grea cadelnija<br />
a de arginta, care ni-a si fostti aretatd, avenda turnurT in forma castellulul din Buda...D 3.<br />
1) The travels of Nacarins, II, 359: Motro runs close<br />
by the convent, and supplies it with water. This convent is<br />
reckoned be more ancient than that of Tetsimana : for St. Nicodemus<br />
was the first person who came to live here in holy<br />
retirement, and set about the erection of the church. A long<br />
lime afterwards, he went to build the convent of Tetsimana."<br />
2) ,,Running waters" din Paultt de Aleppo correspunde cu<br />
,,t<br />
isittorele" din cronicuta dela Prislopii.<br />
8) Loco cit., 352: He ran away from his parents, and<br />
came to this place by the inspiration of an Angel,µ ho pointed<br />
it out to him, undi r the summit of the mountain, as an eligible<br />
spot for the aburdance of its running waters; said here,<br />
by scooping out the rock, he made himself a cell, to which<br />
you now ascend by the help of ropes, and performed gloat miracles.<br />
Re went to the city of Bodom, the residence of the<br />
OM of Hungary, and preached to him the faith of Christ. The<br />
Cred answered him: I will light up a great fire, and if you pass<br />
through it, with your robes and gospel unhurt, I will believe<br />
you. The Saint did so: he passed through the fire, together<br />
with his Deacon, who all the while threw incense: and, for<br />
this, their belief in him was great. The OW gave him valuable<br />
gifts, among which were thirty villages; and he bestoNs<br />
ed on him great means for the construction of this convent,<br />
which it was he who first laboured at and erected. The<br />
Kniaz Aazar, or Lazarus, at that time sovereign of the land<br />
of Servia, gave him a large city, with the sixty' villages around<br />
it; and the Voivcde of Wallachia made him a grant<br />
of all the customhouse dues within the circle of the convent,<br />
besides confering on him many other benefits. The Crdl above<br />
mentioned presented to him also a heavy silver thurible,<br />
in the shape of the castle of Bodom, with its towers, which<br />
was shown to us."
STUDIULU 11, 1 60. 143<br />
In acesta frum6s1 legenda monastica predomnesce elementulu curata istorict.<br />
Castoria, de unde Paula de Aleppo adduce pe tatala santuluT, se affla putina maT sere<br />
suda in aceTa-sT regiune cu urbea Prilepti, adeverata patria a fericituluT Nicodema, incata<br />
nemica nu p6te fi maT firesca decata unti Grecti Castoriotti venindti a se stabili in Prilepti<br />
si casatorindu-se cu o Serba de acollo.<br />
Scena foculuT celluT mare din Buda este negresitt o fabula., dent acesta nu impedeca de<br />
a fi totusT forte documentall tnalta protectiune accordata. monastiriT Tismena din partea<br />
regeluT de atuncT alltt UngarieT, imperatula Sigismundu, dela care ea posseda maT multe<br />
cris6ve de pe la anniT 1418-1420 assupra differitelorti proprietag territoriale.<br />
Tzanila serbesco Lazard n'a data fericituluT Nicodemti aunty mare terga cu sesse-clecT<br />
de sate tmpregTuru D dery ce-va cam pe aprope, cacT o diploma dela despotulti Stefant,<br />
fiTula acestuT principe, afilat6re actualmente chiaru in originala to Archivula StatuluT din<br />
BuccurescT, cu datulti din 1391, indictiona 14, dice intre altele:<br />
0Ama eliberatti monastirile, Bandit fie-cariT dupa a sea demnitate, intre cart monastirt amg<br />
egcisitg yvi pe acelle din Prra Ronda-that, zidite cu agrutorulg tatalut mea", anume templulg Xreacuratet<br />
de Dumnecleu ngscet6ret la Zismjna §i allg marelut ,Antonia" la Vodita. i asa der° metelele<br />
aloru celle din provinvia domniet melle fiindu astunse, ca §i altele, la o desever§itri uttare §i pustiire,<br />
a m'ama milostivitt domnia-mea de a le tnnoui si, intarindu-le cu credinta mea, a le inapoTa<br />
44iselorti monastirT, si anume met6sele: Tribrodi, Hapovti, Dragevti, Crusevita cu Duhov-<br />
41,<br />
Izvoretu, BaricT, Bichinu, Ponicva, Poporate; era aceT ce aa fostti 6menT bisericescT<br />
a maY 'nainte de pustiire, ori-unde s'art fi afilanda eT, sea in pamentula domnieT melle, sett<br />
«la UngurT, sa merga to libertate fie-sT-care la locula set, si neminT din dreg6toriT domnieT<br />
a melle sä n'aiba aT bantui sea a li lua ce-va, ci O. fie scutitT de globasT si de tote &rile<br />
dregetoresd; ero decd cine-va va fi fugitu din pamentult domnieT melle la terra unguresca<br />
a set in Bulgaria, fie allti met omit sea alla vre-unuT dregetora alla mea, si va fi petrecutt<br />
e acollo treT annY, sea duoT, sea unula, si va voi a se intorce in clisele sate bisericescT, acella<br />
sä fie Ebert a veni, affard numaT de ceT osanditT pentru crimele urmat6re: deca va fi luocrata<br />
contra domnieT melle, sea va fi gefuitu pe dregaorula men, set va fi ucciclasti, sea<br />
Jura de celle sacre, sea este robt cumpe'rata cu pamenta, sea rapitora de fedora, unora<br />
ca acestia nu li se accorda libertatea aci fagaduita; era de va fi cine-va osanditti pentru<br />
e o alto -felTu de crima, atuncT sa -mY rapporteze despre ella economula cliselora sate ca sa-T<br />
clan credinta mea; acestea tote de maT susa se intaresco cu credinta si cu porunca dom-<br />
unieT melle, ca sa fie nestramutate si neclintite pentru cati timpit va trai popa kir-Wicodcmg,<br />
precuma si dupa mortea lul to toti anniT viueteT domnieT melle, era dupa repOsarea, dome<br />
nieT melle etc.), S.<br />
Donatiunea venitulul unora \Tame de peste Olta este erosT anti fapta pe cata se pote de<br />
autentica, constatata printr'o lunga seria de diplome d'alle TismeneY, de carT sunt pline<br />
pachettele ArchivuluT StatuluT si vechTa condica a acesteT monastirT 6.<br />
Cadelnita cea daruita de catra imp6ratula Sigismundu nu maT essista., dupd cuma ne assicura.<br />
d. A. Odobescu.<br />
MaT pe scurta, affara de miraculOsa trecere prin rugi qi de essagerata ciffra a mosielora,<br />
tote celle-l'alte detaTurT din legenda luT Nicodema, asa precuma nT-o transmitte Paula de<br />
Aleppo, sunt de cea maT rigur6sa veritate istorica.<br />
0 particularitate e fOrte remarcabila.<br />
Tismena n'a conservatu nicT unti actu dela Radu-Negru, ci numaT dela filu-sea Mircea<br />
4) VENELIN, 20-30.<br />
6) Vell originalulit in a mea Archiva istorica, r, 1, 71.<br />
6) Unele s'ati ai publicatil t VENELIN, 121; fn Arehivii<br />
istoricg, I, r, I, 1, 30; eta.<br />
'0;
144<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIAL&<br />
cella Mare; nicT and acts dela tzarulti serbesca Lazara, ci numaY dela successorula set Stefanti;<br />
nicT unti actti dela tmperatula Sigismunda pene la 1410, ci numaT dintr'o epoca de-<br />
Oa dup . mOrtea fericituluT Nicodema.<br />
Si<br />
totusT se probeza documentalmente, chTarti prin diplomele celle in flinta, cuma-ca. Tis-<br />
mena avusese crisOve dela Radu-Negru, dela tzarula Lazard, dela imp6ratula Sigismundti<br />
inainte de 1410.<br />
Unde sunt elle si ce s'at acutti?<br />
Unica esplicatiune possibila a acesteT disparitiunT din Romania a maT tuturora actelora din<br />
secolulti XIV, pe canda celle din secolulti XV tott maT essista, sunt resbellele esterne si luptele<br />
intestine pe territoriulti muntenti intre I 38o-1400.<br />
Deca nu le putea pastra in mill-loculti turburariT generale o quasi-cetate, unti stancosa<br />
castella ca monastirea Tismena, apol cuma Ore sa nu le fi perduto particulariT!<br />
Ecce de ce dela Radu-Negru nu ni remane maT nicT unti monumenta graficti si numaT doue<br />
dela primula sett fiTu Dant Bassaraba, fratele si predecesoruluT mareluT Mircea ", era dela<br />
acesta din urma decd maT avema cite ce-val o buccata dintr'o suta, causa este multimea<br />
actelora din tndelungata'T domnia de aprOpe patru-clecT de annT.<br />
Ne intOrcema la fericitult Nicodemti.<br />
Multumita datelora de maT sust, carriera parinteluT cellora maT vechT monastirl muntene<br />
se reduce acuma la urmatOrea schita.<br />
Nascuta pe la inceputula secolululuT XIV dincollo de BalcanT in urbea Prilepti, din tata<br />
Greco si muma Serba, elld sT-a parasite parintiT, imbracanda haTna monacala si venindti<br />
pe la 135o dinc6ce de Dunare in Muntenia, cariTa'T appartinea atuncT, de'mpreuna cu maT<br />
multe alte localitatT limitrofe din Ardela, si o parte din terra HateguluT.<br />
Aci infiinteza mica monastire din Prislopa ; apoT pogortndu -se in muntiT OltenieT si eautanda<br />
prin stance si pescere unti loco maT potrivita pentru selbatcia traTuluT monastica,<br />
cladesce successivamente chilie, schiturT, biserice, monastiri, pe Giti, pe Motru, pe Vodita,<br />
pene ce se stabilesce definitiva la Tismena.<br />
Decisti a inalta unti locasti modelt, calletoresce in drepta sfn stanga, peste CarpatT si<br />
peste Istru, cersinda si obtinenda bogate agTutOre: in terra dela BassarabT, in strainetate<br />
dela Imperatulti Sigismunda din Ungaria si dela tzarula Lazard din Serbia.<br />
In fine, reusinda in tote, egumenesce in noua'T creatiune in cursa de vr'o cincT decennie,<br />
sub Vladislava Bassaraba, sub Radu-Negru, sub Dana Bassaraba, sub Mircea cella Mare,<br />
murinda centenarti dupa annult 1410, si remanenda ca apostolti alla propagandeT evangelice<br />
nu numaT in memoria Romanilora, ci aprOpe in a intregeT ortodossie.<br />
§ 60.<br />
UNU EVANGELIARif SLAVO- ROMANU DIN 1404.<br />
Paula de Aleppo maT adauga ce-va, pe care noT cat p'aci eramti sa scapamt din vedere.<br />
Pe la 165o se Oa Inca la Tismena unti tesaurti paleografict, a caruTa posteriora perdere<br />
este una din celle maT durerOse pentru ceT dedatT cultuluT suvenirilorti nationale.<br />
Paula de Aleppo clice:<br />
7) Amiculu nostru d. Gr. N. Mann ne assicura tntr'o gi,<br />
cumit-eit la Eforia Spitalelort din Bueure seT s'art fi aflAndit<br />
unit crisovt slaviett originalt dela Dant fratele lui Mircea<br />
cellti Mare. Grata amabilitittiT unula dintre eforl, d. Gr. Cantaeuzino,<br />
amt v&lutt actult in cestiune, pe alit etre% dossit<br />
ant anonimt modernd a mist In adeviirt urmitorea comic<br />
notitit: Dupit cronologia turd(?) aeesta trebue sit, fie Dant<br />
II (71), predecessorult si irate maT mare alit lul Mircea I,<br />
fi a domnita dela 1376-1382 (7?), art dap& And' (I 1) dela<br />
1373-1398 (!!!)." Arad cititu crisovult. Ellu n'are veldtu. Totusi<br />
dupit caractere paleografiee , ¢i maT allest dupt numile<br />
boerilort din consiliult domneset : Colco logofiStit, Balea paharniet,<br />
etc., ellii este de pe la 1426, nu dela Dant fiTuld luT<br />
Rada-Negru, ci dela Dant Multi luT Dant, adeet nepott de<br />
fiTu alit lul Radu-Negru fi nepotil de Irate alit ZuI Mircea<br />
cello Mare; unit principe, dela care in Arehivulit Statulul se<br />
gAsseset in originalt done erisdre, Intuit din 1424 si altult din<br />
1430, ambele repro duse in a mea Arehiva istorioal I,1,19, 73.
STUDIULU IL 161. 146<br />
(MU veclutt acollo unti antica evangeliara, scrisii in Ungro-vlachia de propria nana a<br />
a santuluT Nicodema, cu nesce caractere de o fineta admirabila, in limba slavica, pe o fru-<br />
((MOs . membrane, impodobitt cu argintt, §i la finea volumuluT avendti datula : 691 2)) a.<br />
Adeca.: annulti 1404.<br />
Repetima Inca o data: 1404.<br />
Pretiosula autografh se va fi ascunclenda asta-cIT unde-va in Russia sea in Austria, deveninda<br />
victima a lacomilorti archeologT, de carT se insotesca maT totti-d'a-una armatele de<br />
invasiune in interesulti asa numiteT spoliatiunT sciintifice....<br />
§ 61.<br />
LEGENDA SERBO-BULGARA DESPRE sArtrucii<br />
D. Gr. G. Tocilescu ni attrage attentiunea assupra uneT publicatiunT etnografice bulgare,<br />
apparute la lumina abia de cdte-va cline Si in care, resfoind'o la prima vedere, ne tntimpina<br />
o antic, ballads. relative, tntr'unti moda evidinte totti la fericitula Nicodema, de§i nu'lti numesce.<br />
Ecce subiectulti.<br />
0 cadana tura., feta unuT puternicti emirtti, Tubinda pe unti vladica bulgarti recurge la<br />
violinta, tlltl<br />
rapesce, Mu adduce tntr'o giamia, illa forteza a imbrati§a mahometismula ; dery<br />
santula, push la strimtOre, invOca pe Dumneclet, cerenda usala scape ca se. mergd in Terra<br />
aRomanescti, srt faces acollo minuni, sa zidesca in fie-care sate ate o biserica, era. in orap monastirlD:<br />
a Da si izlieznem of tuka,<br />
aDa si iotidem u Vlaszka,<br />
Da si s'tvorim cziudesa,<br />
,Na 'sieko selo po tz'rkva,<br />
a A u gradove manastyr I.<br />
Dumneglet aude ruga ; o terribila furtuna isbesce §i culca la pamenta giamia de'mpreuna<br />
cu totT TurciT; vladica fuge; affaralt a§tepta diaconiT seT §i'la conduct departe, adeparte in<br />
aPrraRomcinscli.; unde ellu cladesce in fie-care satil ate o bisericci, era' in ora§e monastirY, §i'§i face<br />
a o mare glories n:<br />
Ta go na daliek otveli,<br />
Ta ie napravil po tz'rkva<br />
a U Vlaszka na sieko sielo,<br />
a A u gradove manastyr,<br />
a Goliema slava stanalo )! 1.<br />
NICODEMU.<br />
Acesta frumOsa ballads, care constitua partea ass clicenda epica din biografia fericituluT<br />
Nicodemti, nu este fara legamenta cu a fuga dela parinp. din legenda luT Paula de Aleppo:<br />
he ran away from his parents)).<br />
SerbiT, ca Si BulgariT, conserve, traditiunT despre santula Nicodemti.<br />
Una este maT cu soma remarcabila, cad illti pune tntr'o directs legatura cu Radu-Negru.<br />
In districtulti serbescti alit CraineT, la distan ;a de vr'o doue-trey Ore de tergu§orula Cladova,<br />
se affld o bisericuta numita Manastiritza, a cariTa fundatiune poporulti de acollo o<br />
attribue aunuT saint Nicodemti D .<br />
a) The travels, II, 353: the ancient Gospel, which he date, Six thousand nine hundred and twelve, so that it is now<br />
wrote, with his own hand, in Hungary, in an admirable fine two hundred and fifty three years old."<br />
character, in the Russian language, on handsome parchment. 1)CZOLAKOV,1351garskyl narodon shorn lk, Bolgrad, 1872,<br />
It is embellished with silver, and the end of the book is the in-8, p. 343.<br />
19
146<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
D'assupra u§eT altaruluT se afila o vechia inscriptiune, din care se maT putea citi pene maT<br />
a-und-c1T cuventulti: pyworli, adeca: a Radu-vodd.D.<br />
ArcheologiT serbT, vorbindu despre Manastiritza, constata d'o potriva legenda poporand<br />
§i acea murala, dent confessa totU-d'o-data nescirea loru despre tine vortt fi fostt acelld<br />
santa Wicoclemg §i acelln Raclu-vadd.2 .<br />
Inca o observatiune, Si amd inchidiatt.<br />
NoT numimu pe fundatorulti TismeneT asanton, precumU int numesce Paulti de Aleppo,<br />
cronicuta din Hategt, d. Bolliacti, episcopula Melchisedecd etc.<br />
Sa se noteze inse ca RomaniT, natiunea cca maT putintt bigots din lumea intrega, nu l'aq<br />
canonisatti nicY o data, precumli n'ai'l canonisatti absolutamente pe neminT, ci<br />
degia cu multti maY tarclitt, santitu gata dela BulgarT §i dela SerbT, poporele celle maT darnice<br />
in materia paradisuluT.<br />
In actele TismeneT din secoliT XIV, XV, XVI, -ellU este cunnoscutti, Cara nicT o calificatiune<br />
de sanctitate, sub modestulU epitetti de a popti-Nicodema A, ca Si successorulti sett<br />
popt-Agatont n) luandu-se cuventulu popti in intellesula primitive de pcirinte, itcimcac, fie preutti,<br />
fie caluerti.<br />
Abia in cartile nOstre liturgice moderne flu gassimu mentionatu cu calificatiunea de:<br />
a Nicpdimti ccllI santitan, dupa cumti ne informeza d. Dr. Barbu Constatitinescu.<br />
In ,Vieutele Santilordo nicY o vorba!<br />
Ne oprimu aci.<br />
§ 62.<br />
REISMIATij DESPRE SANTUL6 NICODEICIL<br />
Amu demonstratti epoca fericituluT Nicodemti prin acte contimpurane si prin traditiunT<br />
topografice.<br />
Prin acte contimpurane pe prima linia, §i prin traditiunT topografice mime pe tint plane<br />
secundarti, admittendtt pe aceste din urma unicamente in mesura conformitatiT lore cu celle<br />
de'nteTu.<br />
Actele contimpurane, adeca valabile prin propria lore greutate, sunt:<br />
1. Crisovulti lul Vladislavtl Bassarabti dintre 1360 -137o;<br />
2. Crisovula principeluT serbesctl Stefano din 1391;<br />
3. Crisovulu mareluT Mircea din 1406;<br />
4. Evangeliarulti slavicti alla TismeneT cu annultl 1404, etc.<br />
Traditiunile topografice, admissibile prin perfectulU ion accorda cu acte contimpurane,<br />
sunt:<br />
1. Legenda despre fundatiunea PrislopuluT;<br />
2. Legenda dela Motru ;<br />
3. Legenda din PaulU de Aleppo;<br />
4. Legenda dela Manastiritza;<br />
5. Meneele serbe etc.<br />
Resumatulti sinteticu este ca Negru-voda., a caruTa 'nand drepta a fostti in adeverti<br />
fericitulti Nicodemu in organisarea monastica a MuntenieT, §i maT allesti in creatiunea classiculuT<br />
locap dela Tismena, e purti §i simplu tatalti luT Mircea cello Mare.<br />
2) nitnnl'sva', Manadirt TI &bill in Glasnlk, XXI, 37.<br />
I)<br />
MITROPOI.ITU DOSIITU, A. synaxarulni carte' Ia§T, 1683,<br />
in-f., o opera rarissima in 2 tomT, din earTunula in Bibliothea<br />
Publics din fag, AIWA in Biblioteca Seminariulul din Bucureset,<br />
ambit defeetoqi.
STUDIULU II, § 68. 147<br />
EESTIMAT5 DESPRE ADEVE ATV U RA U-NIEGRV.<br />
In istoria, asa dupa. curna o scrta cel mat mull1, s a v Blunt ate o data o bTata.<br />
§ 68.<br />
prefacendu-se intr'unti importantti persona& ; §i adessea a trebuita secolT pent ce critica<br />
sa gonesca bolnavele nelucirt.<br />
Unti filologa francesti a povestita nu demulta in sinula Institutulut o frum6sa metarmorfosa<br />
de acesta natura.<br />
Ecc6-0.<br />
Pe la 1034 imperdtula grecesca Mihailti IV disgratiase pe unti metropolita alla Tessa 10nicet,<br />
numinda in locu-T unti curatora ad-interim, carele sa administreze diocesea.<br />
Relatanda acestti evenimentti, Bizantinulti Cedrenti califica pe functionarula imperials<br />
npopieek, cad mat tott scriitoritgrect din evulti media, Gregora, Efrema, Frantze5 etc., astafeltu<br />
&Tama ceta-ce se dice latinesce tutor.<br />
Prima editiune a luT Cedrena in locult minusculet c a push din negrigire pe matuscula<br />
ca qi calla aril fi numele propria : 11poppeoc.<br />
Traducetorula latinti a mersti §i mat departe, conferinda acestut nos Prometett, negre§ittt<br />
fara. voia tut Gioue, unti splendidtl episcopatt : aepiscopatum Prometheo committitu.<br />
Lequien citesce testulti, consult, traducerea, §i nu se sfiesce a v&i pe fabulosula Prometeti<br />
in lista archiepiscopilorti Tessalonicet, accordandu-Y anume fotolliulti tret-dedi-qi-esselea<br />
dupa Ordinea cronologica.<br />
Vine Lebeau, apot St.-Martin §i cet-l'altY istoriograft at Bizantiulut, qi fie-care pe rondo<br />
vorbesce despre a archiepiscopulti Prometetiv.<br />
Din buchi in episcopti, din episcopti in archiepiscopt, din archiepiscopti putea sä devina<br />
patriarch !<br />
0 litter, mica schimbandu-se tntr'o litters mare, nemicti mat multa decata atata, a fosttl<br />
in stare a zapaci o gramada de magistrale capete! i.<br />
Ort-cine se espune a brasdui campula istoricti fara, a pute cunn6sce inse-$Y testurile to<br />
limbele lora originate, Para a fi approfundatti fontane §i ero§t fontane, fall a possede aptitudinea<br />
§1 rebdarea de a le s'uppurie una dupa altA..cead mat minutiosti scrutint, b sa .gassesca<br />
si ells la totti passult a archiepiscopt PrometelD, tntocmat precumti la not mostenitorit bit<br />
Grecenu ati data mereti de a Negru-vodaz, pe la t215, pe la 1240, pe la 1290 etc.<br />
Illustrula critica maghiart Kemeny a schitata cu o pent, de maYstru urmat6rea genese a<br />
gresellelorti:<br />
uUnulti sc6te o supposititme; unti ant douilea cladesce pe ea o teoria; unti ally treilea<br />
o considers degia ca pe o veritate recunnoscuta., trage consecinte §i mat aninl ate ce-va<br />
udela sine; unti ally patrulea mat adauga catra celle adause; §i totti progressanda asttia<br />
feltu tntr'o spita Ore-cumo genealogical istoria trece pe nesimtite in longas errordm genera<br />
((domes, pent ce 'n fine se radica tot gigantict arbure, all caruT intrepide ramure, in locti<br />
tcde a offeri obositului istoricti unti sicura adapostti si unti vigurosa spriginti, it storcti in<br />
aturmente picature de sud6re D2.<br />
1) BRUNET DE PRESLE, stn Comptes rendas de Plcaddmie<br />
des Inscriptions, nom sane, t. 1, Paris, 1865, p. 169.<br />
2) fiber das Bistkum za Bacow, in KURZ, Magazin, II, 1:<br />
Der Eine stout die Muthmassung auf, der Zweite bauet Meinungen<br />
darauf, tier Dritte betraehtet sie sohon ale Wahrheiten,<br />
maoht F olgerungen daraus, und Mgt noeh ex pr opriiS<br />
litters<br />
fl,<br />
etwas dazu, der Vierte fugt dem Gefftgten wieder Etwas bei,<br />
und indem dieses in einer gewissen genealogisohen Ordnung<br />
so fortgehet, fibergehot endlich die Geschichte in longas errorum<br />
generationes, bis endlioh ein Riesenbanm dastohet,<br />
dessen Vane Zweige, statt dem ersohopften Gesehichtsforscher<br />
oinen sichern Ruheplatz und festen Anhaltspunkt ;u<br />
gonnen, ihm nur tlualvolle Schweisstropfen erpressen."
148<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALS.<br />
Amu assudatti qi noT, dupg vorba luT Kemeny; inse cella put-int n'a maT remasti nicT o<br />
portitA deschisa pentru basmele scold luT Grecenu!<br />
grin documente §i numaT prin documente, amtl demonstratti cA:<br />
1. Tata lti mareluT Mircea se glicea Negru inainte de a fi agiunsa la domnia §i chiarti<br />
dupa urcare pe tronti, de§i numele 'T curatti princiara este numaT Radu, precumti illy chiarna<br />
totti-d'a-una in acte officiale fiii §i nepotiT se;<br />
2. Negru-vodA cells cu titlulti de ((duce alla Amlaplui. este Radu tatalt mareluT Mircea,<br />
cacT inainte de 137o territoriulti amla§enti nu appartinea incg, MuntenieT;<br />
3. Negru-voda fundatorti alit Tismenel este Radu tatala mareluT Mircea, precumtl dovedescti<br />
tote crisovele essistintT alle acesteT monastirl;<br />
4. Negru-vodA donatort alla bisericeT din Callimanesa, devenitg, maT in urmg. monastire<br />
dela Cozia, este Radu tatalti mareluT Mircea, dupg. cumtl attestg, o diploma, dela acesta din<br />
1388;<br />
5. Negru-vodg. ctitortl primitivt alit CotmeneT este Radu tatAla mareluT Mircea, precuma<br />
arretA insu-§T nepotulti sett MichaTu Bassarabti intr'unt acta din 1418;<br />
6. Negru-voda cella cu monastirea dela Campu-lunga este Radu tatalt mareluT Mircea,<br />
fiinda-cd inainte de 135o nu era acollo decatt o simply biserica.<br />
7. Negru-voda, sub care se illustrase prin creatiuni monastice fericitulti Nicodema, este<br />
Radu tatala mareluT Mircea, de ora-ce acesta apostolti alit MuntenieT a traita anume intre<br />
1360-1410.<br />
Mai pe scurttl, orT-unde Negru-vodA appare ca o personalitate realA, plastics, concrete,,<br />
pent §i 'n cupa cea cavalleresca de cincT litre descoperitA de d. Bolliacti, ells se identifica<br />
cu Radu tatalti mareluT Mircea, classandu-se cronologicesce nu maT susti de intervallulti<br />
annilorti 1370 -1380.<br />
A'lti impinge card. 1215 sell 1290 sub apoteosa de painte alit StatuluT Muntenti, a<br />
fostti opera ignorantismuluT log-ofetesca §i calugeresctl din epoca luT Mateiti Bassarabti.<br />
In secolulti XVI teoria A-la--Cirecenu nu essista Inca in Romania, Si ecce despre acesta o<br />
probe. totti atatti de documentala ca si<br />
lunga seria a cellorti de mar susa.<br />
Intre mo§iele celle maT vechT alle monastiriT Tismena se affla satulti CumaniT, numitti<br />
dintru'nteTu Vadulti Cumanilora, situatti longs Dundre, actualmente in districtulti Dol-giuluT,<br />
pent 'n secolulti XVIII facenda parte din territoriulti pe atuncT cu multa maT vastti ailti<br />
Mehedintilorts, numeranda asta-gli vr'o 400 case Si 2 biserice.<br />
Crisovulti luT Mircea cells Mare din 1387 Slice forte limpede:<br />
Intarimti monastiriT Tismena celle date de catra santzl-reposatulii parinte allu domniesi melle<br />
0.Y6721 R a d u-voevodg, satulg Vadulg `Gumanilorit cu gTumetatea ToporneT etc. n 3.<br />
Prin urmare, moia CumaniT este o donatiune directs §i esclusiva dela Radu tatala ma-<br />
reluT Mircea.<br />
ET bine, unti crisova din 28 aprile 1576 o recapituleza in urmatorula modti:<br />
0 Din gratia luT Dumnegleti to. Alessandru, voda Si domnti alit vita terre ungro-romane<br />
a etc. DA domnia-mea acesta porunca a domnieT melle santei monastirT numite Tismena,<br />
«uncle este tempulti Addormiril pre-santeT curate Si pre-binecuventateT stdpane nascaOreT<br />
de Dumneglea pururea-fecTOrei Maria, ca sa'T fie satula numitti Cumanil, carele se afild auprOpe<br />
de Vidina, cu tota hotarulti §i cu balta, fiinda-cA supra-mentionatulti sata CumaniT<br />
a este mo§ia monastiriT, confirmata Inca din Miele reposatulat W eg r u-v o d d, ern acumtl de cua<br />
renda a avutti santa monastire gTudecata de'naintea domnieT melle cu Pervu, fiTulti luT<br />
Cherbeletn, pentru susti4suld sat CumaniT, affirmanda Parvu cutnti-ca acesta satti este<br />
8) Asoltiva istor., III, 192: potvr'zsdam prilozsenaa at selo Koumanskyi brod s polovina Toporna etc" VENELIN,<br />
svietopoezivszago roc/4as iospodstvami Io Radula voevodi, 10.
STUDIULU II, S 64. 149<br />
a mosia luT, remasd mo§tenire dela Cherbelett, §i decT domnia-mea amt cdutath procesulti<br />
a dupd, dreptate ,si dupd lesea dumnelthcii, cu tog onorabilie consiliare ae domniee melle, §i<br />
amg mat<br />
a cilia domnia-mea §i crisovuli de intdrire dela reposatulg Nes r u-v o dd, veclenclO si convingen-<br />
a dthqn6 ca supra-mentionatulu satti Cumanil etc. 4.<br />
Asa dero Radu tatalt mareluT Mircea era cunnoscutti de vecuri sub numele set anteprin-<br />
ciarti de Negru, inse pent la grammaticiT luT MateTu Bassarabti nimenuT nu venTa in minte de<br />
a'lti face sg colindeze cu estractulti matricularti allti terreT din secolt in secolt.<br />
Acesta descoperire era reservata istoricilorti allt-de stolniculti Socolt ot-CornatenT.<br />
La 1576: ureposatuld egru-vodg D 7 nemict maT multt decatt atata, dupa cumt vedemti<br />
in crisovulti de maT sust; la 1636: ubetranuhl §i pi4-milostivulg cresting Radulg egru voevodg,<br />
carele a fostu din inceputg desalleatorg Xerree RomanesceD dupa cumti sung inscriptiunile dela<br />
ampu-lungt.<br />
Catu de fecundti in floricelle a fostt §esse-clecenarult spatiti dintre 1575-1636!<br />
Intru catt Negru-voda trece peste cadrulti strictamente istoricti allti luT Radu tatalt<br />
mareluY Mircea, ellti devine unti obscurti mitt, o personificare traditionala a intreguluT<br />
nemt alit Bass-arabilorli, o espressiune lessica a rebusuluT eraldicti alit cellorti treT capete<br />
neve, unti eponimtt alit StatuluT Bass-arabescg: Arabia, Wegrii-Cumania, ..7Zgrg-Tataria)<br />
(ara-Mak, mcwpoPXaxta etc., tote astea amalgamate, maT allesti la FagarasenT si la MuscelenT,<br />
cu memoria cuceririT regiuniT lort de catra unti banti allti SeverinuluY, adecrunt Bassarabit<br />
set vocia-Negru, intre anniT i i 6o 1 2 I o.<br />
NumaT print'ro descompunere a§a clicendt chimica calitativa. §i cantitativa, recurgendt<br />
la totti felTulti de reactive, noT amts reusitt a separa elementulti facticti de elementult imaginarti,<br />
ambele din ce in ce maT fusionate in cursti de secolT.<br />
§ 64.<br />
TERRA NEGRILORU IN SAGELE SCANDINAVE.<br />
Arnt terminatt cestiunea legamentului legendeT luT Negru-voda cu numele bassaraBict ;<br />
inse n'amti conchisti Inca assupra natureT acestuTa din urma §i celleT maT interessante a selle<br />
manifestatiunT: Arabia.<br />
Semnalaramti din capulti loculuT caracterulti eminamente poeticti alit epitetuluT de igra<br />
in privinta MuntenieT; unit epitett care nu numaT depinge o dinastia, o natiune, o terra<br />
intrega printr'o cul6re, adeca prin tat ce p6te fi maY imaginativt, dert merge cu fantasia,<br />
pe basea adeinenit6reT assonance, pene a gruppa lucrurile celle maT disparate: Bass-arabia<br />
§i Arabia.<br />
Principalele monumente, in carT ne intimpina acesta nomenclature, stint ero0 poetice,<br />
incependt della ballade slavice pen6 la antulti Nibelungilort.<br />
Reputatiunea Romanilorti din vecult de midt-loct de a fi negri si chiarti eArabe nu se<br />
marginTa inse numaT in sfera popOrelort invecinate, dupg cumti &aril pate crede din the<br />
amt spust pene aci.<br />
4) Archivulii Statuld din BucureseT, actele Tismenel legatura<br />
nr. 14: Milostiiu bozsieiu 15 Alixandru voevoda i<br />
gospodin v'soi zemle uggrovlachiiskoe, syn velikago i priedobrago<br />
Mirczev voevodi i anepseu Michnev voevoda, davat<br />
gospodstvomi sie povelenie gospodstvami svietoe monastirev<br />
zovemago Tismiena iders est chram uspenie prie svietie ezistie<br />
i prieblagoslovenie vladiezitze i bogoroditze prisno dievi<br />
Manila, iakozs da mu est selo ers se zovet Komanii ers sut<br />
bliz kod Idin, v'si s's v'siem chotardm i s's blatem, poners siiu<br />
viszimenitag selo Komanii bili sut za diedino monastirev i<br />
ukrieplenie esezerse Ot pli dni pokoinag Negrul voevoda, a<br />
potom k'da est bil s'da a svietoe monastir Una est mat prenie<br />
pried go sp odstvami s'sPyrvul syn Kerbeletzov radi viszreozeno<br />
eelo KOmanii, i sitze priesz Pyrvul kako siiu selo Komanii<br />
dni sut negov za diedinu, i est s'tvoren selo... basczinu<br />
emu at Kerbeletzu, i utem gospodstvomi gleda redu im po<br />
pravdu i po zakonu bozsiiu, s v'siemi ezistitimi praviteliem<br />
gospodstvami, i esezers procztach gospodstvomi i kniga pokoinag<br />
Negrul voevoda za ukrieplenie etc. Cf. slid med Co.<br />
dice diplomaticil din 1570.1580, in Columnalni Tralanfi,<br />
1871, nr. 35, p. 138.
150<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
NoY o gasimd totti pe atunci tocmaT in Islandia, si ceTa ce '1 nu maT putinti instructivd, o<br />
gassimt totti intr'o fontana poetics.<br />
Famosulti Snorre Sturlason, unulti din parintiT litteraturel scandinave, nascutd la 1178<br />
si mortti la 1241, in legenda Inglingasaga din Heimskringla nT-a lassatd o mentiune despre<br />
regiunile nOstre, dupa ideele pe gIumetate mitologice alle calletorilord septentrionalT din<br />
acea. epoca.<br />
Ecce passaglulti in traducere.<br />
uSpre nordg de alarea-negrg se intinde Scitia cea mare set frigurOsa, in care sunt o mulutime<br />
de terre vaste, o multime de natiuni minunate, o multime de felTurT de limbe; sunt aa<br />
collo piticl, sunt uriasi si sunt 6ment negri. D<br />
Ecce si testuld islandesd :<br />
41'8n nordan at Svartahafi gengr SvidjOt en mikla eda hin kalda. I Svidj6t eru storherud<br />
a morg, ok margskonar tj6dir undarligar ok margar tiingur ; tar eru dvergar ok risar ok<br />
ablcimennx 1.<br />
Ss se noteze ca acella-sT cuventu blemenn, adeca 6menZ negri, desemna totti-d'a-una in opera<br />
luT Snorre Sturlason si pe cArabil din Asia.<br />
In acestd modti o saga scandinava din Oceanulti inghiatatd, ca si Nibelungenlied alit<br />
ermanilorti dela sudti, ca si cantecele eroice trans-danubiane alle Serbilorti si Bulgariloru,<br />
fapoT totti in secolil XII-XIII, numesce pamentuld Bassarabilord: Arabia.<br />
Precisarea termuluT nordicti alla PontuluT: (ten nordan at Svartahafi , nu permitte nicT o<br />
indouela.<br />
Cu acestti datti in mans, putemti enumera acumtl intr'o lista completa tote sorgintile poetice<br />
din evulti mediti, in cart occurge d'o potriva arabisarea Romanies din causa Bass-arabilorg:,<br />
1. Rebusulti eraldict alld capetelorti negre;<br />
2. Ballade serbe ;<br />
3. Ballade bnlgare ;<br />
4.,Cantulti Nibelungilorti;<br />
5. Mitulti luT Negru-voda ;<br />
6. Heimskringla lul Snorre Sturlason.<br />
Pentru ca negrismulti Muntenilorti sä fi pututd strabatte Intre anniT I170-124opene in<br />
fundulti IslandieT, la marginea crivetena a lumil vechi in clocnire cu marginea crivetena a<br />
lumiT noue, end cats sä fi fosttl f6rte respanditt cu multti maT de 'nainte si cu multd maT incollo<br />
de banatuld propriti clist and SeverinuluY.<br />
CeTa-ce distinge orl-ce creatiune poetical fie ea culta sett poporana, este o semi-obscuritate<br />
: apoesia consista in rate de sore printre aburT matinalla, dupa sublima definitiune a<br />
lul Goethe:<br />
Aus Morgenduft gem ebt and Sonnenklarheit 2,<br />
Epitetuld de cc,;(1:gra sea de Arabia, deli isvoritu din Oltenia, totusT nu se putea restringe<br />
in angustuld cercti alit terreT Bassarabilorti, ci trebula sa imbratiseze cu 'ncetuld In inchipuirea<br />
popOrelord o zona ore -care, o intindere maT multd set maT puling confusa, und xx(p.4<br />
lungitti in susd si 'n gTosti affara din sfera MuntenieT.<br />
1) RAFN, Antigua& russes dlapres les monuments des 1888, t. 1, p. S. D. xENoomu, Ce-va despre littoratura<br />
:miens Seandinaxes, Copenhague, 1850, in-4, t. 1, p. 245., poporank in Column(' lii TraIanil, 1872,p. 215,a espresil<br />
246. forte bine acela-X idea.<br />
2)<br />
Lleder, dedicatiounea, in Skuuntliehe Werke, Stuttg.,
STUDIULU II, § 65.<br />
§ 65.<br />
tfiGRA BULGARIA, raGRAsUNGARII yI MAREk-HgGRA.<br />
Amu urmaritti pene acumU, in ce modu numele Bassarabiel, derivatti dela stravechia dinastia<br />
oltend, scurtandu-se de'nteiu in Arabia si traducendu-se apoT prin ROgrti, a datti<br />
successiva nascere unel variate nomenclature, sub care intrega Dacia dunarena a devenitti<br />
cunnoscutd. in cursulti evuluT media Slavilorn, Grecilorti, MaghiarilorU, Turcilorn, Germanilorti,<br />
Mongolilortt, Scandina'vilora : Acar, Zzrni-Orabi, Wigra--Gumania, Zztni-?atari,<br />
Wara-iflak, Maupoi3Xctxta, Wara-bosclan etc.<br />
Acestd. nigra: planeta, ca sd. ni fie permisti a ne esprime ast-felitt, sT-a creatti ca o specia<br />
de atmosfera, Impresurandu cd.te unti bran de spatiU peste CarpatT si peste Dunare, ba<br />
chYarti si peste gurele grandiosuluT fluviii : la nordti o nCgrii-Ungaria, la sudu o "4,1-Bulgaria,<br />
la resaritti o Mare-74rd.<br />
i sa se observe bine unti puntti essentialo : nu tota Ungaria era n4yrii, ci numaT Trans&<br />
va.nia ; nu Vita Bulgaria era negrci, ci numaT acea danubiand; nu tott Pontulti era negru, ci<br />
numaT termulti sed nordti-vesticti; mai pe scurta, nu era negru decatU ceYa -ce se apropi<br />
mai multU seg mai putinti de Negra-Romania.<br />
Imperatuln Constantino Porfirogenetti, petrecutu o gIumaate de secolti pe tronuln constantinopolitanti,<br />
dela annula 912 pene la annultl 959, iiricatU neminT nu cunnoscea maT affundU<br />
pe toti veciniT ImperiuluT Bizantinb, ni spune in doue locurT ca o parte a BulgarieT se<br />
chiama nggrci: p.aos.<br />
Cuvintele autoruluT imperialti sunt susceptibile de a fi interpretate in urmatorele patru<br />
modurT:<br />
1. UniT credit CI MzupoPouXixpla coincida cu antica Mesia j, adeca o provincia care se limita<br />
la nordti cu Dundrea, la sudg cu BalcaniT, la resarita cu Pontulti si la appusu cu fluviele<br />
Drina si Sava, ceTa-ce Imbratisezd nu numaT Bulgaria, derU Inca si Serbia 2'.<br />
2. AltiT reducti MaupoPouXiccF.:2 la Bulgaria strictamente istriana3, aducaDobrogIa de asta-dT<br />
territoriulu mai spre appusu in directiunea VidinuluT.<br />
3. Du Cange identified. MaupoPouVrap(ct cu Moldova: a`Gara-bogdania, vraisemblablement la<br />
41 mesme province qui est nommee Nigra Tulgarian4.<br />
4. In fine Danesulti Suhm, luandu-se dupa Du Cange, deru maT putind esclusivtl, dice<br />
intr'unu ion ,Nu se 'Ate contesta ca imperatula Constantino intellegea sub NegraaBulgaria<br />
de nu pe Bulgaria de acumt, apoY Bugiaculd si Moldova, cu atatu maT multti<br />
aca aeesta din urma pene in momentulli de fata se chTama Negra-Bogdanian 5,<br />
Astti-felTu Suhm si Du Cange dibuTati de pe atuncY o obscura inrudire intre aupopou)syapic<br />
9i Maupopsaxtul deli nu scieatt nemicd si intr'o mare parte nu puteati Inca sdscie despre Bassarabiii,<br />
Wevei-Tataria, 2v.ggra Cumania etc.<br />
CeTa-ce 'T indemna a cauta Negra-Bulgaria pe ambiT termT aT Dundrii, nu numaT spre<br />
sudt, dert si spre nordti de gurele fluviuluT, este anume marturia luT Porfirogenetu cumaca<br />
asta regiune ameninta hotarele ChazarieT, care afflandu-se peste Nistru, cam totti pent:<br />
acollo trebuTa sa se fi intindendg si mnpopcalapIce.<br />
0e-care din aceste interpretatiuni arti fi admisa, fondulu communti este ca Negra-Bulgaria<br />
a luT Porfirogeneth se invecina printr'o costa cu multipla negrerd a terreT Bass- arabilorit.<br />
1) TittomA.NN, Untersuchungen, 102: das Illosisehe Bulgarien<br />
heisst das sehwarze."<br />
2) soRincErt, Handbuch der often Geographic, Leipzig,<br />
1898, in-8, t. 3, p. 1088: so dass sie das heutigen Servien<br />
and Bulgarien umfasste."<br />
151<br />
3) NEUMANN, Die Volker des stidlichen Rnsslands, Leir<br />
zig, 1847. in-84 p. 106: Die Donau-Bulguren wurden die<br />
schwarzen genannt."<br />
4) Histoire de l'empire de Constantinople, Paris, 1667<br />
in-f , p. 303.
152<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERR1TORIALA.<br />
allIgtr11111 UfStQrtt patriarculti cronicarilorti slavY, traitortt intre 1056i i 16, prin urmare<br />
numaT cu unit secolti posteriorti lul Porfirogenetti, reproduce in totalitate unti acto internakionalti<br />
intre Rust si Greci din annulti 945, prin care eel de 'nteiti se oblige a nu idgadui<br />
NegrilorgLaulgarT de a face incursiunT in terra ChersonuluT 6, adeca peste Nistru,<br />
ceTa-ce confirms opiniunea cl MaupoPouXiapia se tntindea intro catti-va si assupra mallului<br />
nordicti allti DunAriT.<br />
Dupe combinatiunea cea maT sobra tntre testulti luT Porfirogenetti si documentultt din<br />
Nestorti, ambele de pe la 95o si ambele specificapdt prossimitatea NegreT-Bulgarie anume<br />
de regiunile RussieT meridionale, noT putemti conchide Ca MaupocieuXiapta sett Gzerno-bolgaria<br />
copprincW. in secolultt X intregult littdralt marina formatt prin intrunirea DobrogiT cu<br />
ce-va din Bug-Taal de unde, avendt la disposiciune Pontult si gurele DunariT, iT era forte<br />
lesne a supera Chazaria si Chersonult nu numaT pe uscatt, ci maT cu sema pe ape.<br />
Conclusiunea nostra devine cu atatti malt evidinte, cu catti Porfirogenetti ellt-insusT, de-.<br />
scriendtt intiunt loct navigatiunea pontica a RuqilorO, ni arreta gurele DunariT intercluse<br />
in territoriulti bulgartis, era Intr'untt alit passagiti, vorbindti despre asecjamintele Pecenegilorti<br />
maT sustt de Bulgaria in directiunea RussieT, mentioneza Nistrult, Niprulti si apele<br />
maT menunte, del-ti nicY, unti cuventtt de Danubits ; remane totusT nu maT putint certti ca pe<br />
mallulti nordictt alit fluviuluT dominatiunea bulgara se confunda cu acea pecenega, set cent<br />
putint limitele lord respective eratt forte red determinate 9 inatti intr'unu modti dedisivti se<br />
pote pune pe sema Mcwpop.axiag numaT Dobrog-Ta, care singura se desemneza limpede in relatiunile<br />
concordantY alle luT Porfirogenetti si Nestorti.<br />
Suhm presuppune ca asa numitiT Negri- BulgarY aril fi fostti Romanic, basandu-se pe dessa<br />
identificare a Vlachilort si Bulgarilorti in scriitoriT din evuld media"; noY inse n'o putemtl<br />
affirma, neavendt la mans nicT o probe solids.<br />
Din contra, insusT Porfirogenetu ni spun forte dart ca 'n secolultt X in totti spatiult<br />
dintre Nistru si gurele DunariT nu mai essista decatti abia o vaga suvenire de sa fi locuittt<br />
acollo Ore-candti Romanii", ceTa-ce indica o complete retragere a elementuluT latinti spre<br />
mung in fata barbarismutur reversatu pE campia., erti maT allesti vechia 1 disparitiune din laturea<br />
de totti descoperita a BugiaculuT.<br />
In epoca imperatului Constantinti numaT Oltenia, pamentult Bassarabilorti, regiunea incependo<br />
dela Yons .711uti set chTart dela Siretti si pene la ,Tons Trajani dela Severint, remssese<br />
in Dacia unicultt adapostti curatti romant, unde n'a pututti parunde potopulti g16telorti<br />
slave si turanice.<br />
UnguriT; Slice Porfirogenetti, domnesctt din puntea luT Traiant spre occidinte, adeca dela<br />
Temesiana in susti" ; Pecenegil, dice totti densult, domnescti din Siretti spre oriinte, adeca<br />
6) Nol cunnOseemii pe SUHM dupit traducerea russit : 1st°<br />
riezeskoe rassuzsdenIe o Chazaraoh, Moskva, 1846, in-8,<br />
p. 46: Dolzsno soznatsia, onto imperator Konstantin ponimaet<br />
pod Czernoiu Bolgariei iii nynieszniuiu Bolgariu, iii Bessarabia<br />
i Moldavia, iz koich posliedniaia nazyvaetsia i teper<br />
eseze Kara-Bogdan, to est Czernaia Bogdania."<br />
6)<br />
Chronicon Nestoris , ed. Miklosich, 28: priebodiat<br />
Csernii Bolgare i voiniut v stranie Korsunstiei, velim kniaziu<br />
Rus'skomu da ieh ne pusczaet pakostit stranie tot." Sit<br />
punemii a118turt pe PORFIROGENETU, De administrando Imperle,<br />
ed. Bekker, Bonnte,1840,in-8,p. 81, eap.12: MOTIF<br />
ihedletir BOVIrMeiCIC xal Xce.t:ceciac."Ore xali pcnien laycy.avl<br />
Bovlyccelco etivatas vas Xcg-aeosc tigleggv." lb., p. 180,<br />
cap. 44: mc Javanese novalscle, lE oil xai of Pas chiporsca<br />
stvis Ti iiv iscctienv Botlyaelay."<br />
7) Op. ott., p. 79, cap. 9 : dal tio Bovlyczetas<br />
Tits 7)1,<br />
drevoccpevos ate so cog dcwovelov otOpcor ferovvoc."<br />
8) Ibid., p. 73, cap. 8: nOve xai ate to pipe tic BovArx.<br />
ekes xatfiRerces lack 2117v Thati;ivaxeraiv irrl to ideoc toil ticivane&<br />
xal tog ildvccarei xai Tub itkon, Tay ixerue Ovum 2r0-<br />
Ta1411." .<br />
9) lb., p. 166, cap, 87; p. 177, cap. 42 etc.<br />
10) Loco, cit.: Bolgarieiu nazyvaet on (Konstantin) ee, vieroiatno,<br />
potomu ezto v nei zsili Blaehi, kotorych niekotorye<br />
pisateli smieszivali s Bolgarami."<br />
11) Op. oit., g. 167, cap. 37: Ev oci'rtots ei toktav vralacxdarewv<br />
;alum:caw aliglaxovtat gal kocAnatav yvovicrAccreci 'Veva<br />
xai crucupot laZwerrol. eh- 110-ovg noeivovs ge.ev xca sow mxecidoosv<br />
',roma oW.Pcolcaioi note tcis garnish:cc elzov hake."<br />
Aei prin Twicaros se intellegd Romani!, nu Greeil, pe earl<br />
Porfirogenetfi 11 numesce in passage etnice totti - d'a -una<br />
Team); bunit-órit p. 217, cap. 49 etc.<br />
12) lb., p. 178, cap. 40: i soil flizatlion Teal:awn; yetioveog<br />
gala xis, cif; Tovexlm clexiv." Despre Tovola, ea numele<br />
Ungariel In scriitoril bizantinT, 3%0 sTArrrEa, t. 3, Ungrioa.
STUDIULU II, 1 65. 153<br />
dela Moldova in sust" ; ce dero se maT face cu intermediulti dintre Severint si Siretti, unde<br />
nu ni se arrets nicT UngurY, nicT PecenegT?<br />
Acollo, er0 maY cu sema tntre Oltt si muntiT TemesianeY, domnIat in largulti lorti Romania(,<br />
si intrega.carte De administrando .7mperio, atatt de avuta in deteurY, nu zaresce numaT<br />
atollo nicT o umbra de barbarti.<br />
Suhm fusese primult si pene acumtl uniculti carele a surprinsti acesta caracteristica particularitate,<br />
deli nu sciea cumti sa sT-o esplice.<br />
Intr'una din dissertatiunile selle ellt observa:<br />
4Dupa imperatult Constantino terra Pecenegiorti se tntindea to lungulti DunariT pene<br />
ala apa Oltt ; apoY dela oitu pene la hotarele UngarieT era unti intervalla de patru Mille<br />
a de drumt ; art urma derO ca. Oltenia va fi fostt pustia.D".<br />
Suhm committe o errOre incidentals.<br />
Fruntaria appusena a PecenegieT dupa Porfirogenett nu este Oltult, ci Siretult, cacT<br />
ellt slice : afluviele din acesta terra. sunt anteit Barucht, alltt douilea Cubu, alit treilea<br />
Trullt, aliti patrulea Brutti, aliti cincilea Serettn".<br />
Plecandt din oriinte, aceste rturT sunt:<br />
1. Baruchtl, Rpuct54 o qc, Nipru ;<br />
2. Cubu, Rouf3N, maY correctt Bou-xoc, Bugu set Bogt ;<br />
3. Trullt, Topac, turcesce Turla, in atlantele catalanti din evultl media Tuila, Nistru ;<br />
4. Bruttl, -pousN, Prutt ;<br />
5. Serettl, Y. poroc, Siretti.<br />
Prin urmare, intregult spatit dela Siretti pene la podulti luT TraTanti, deal negresitt<br />
maT in specia firesca cetate a Oltenie, era desertt, inse nu intr'unt intellest absolutti, precumt<br />
se parea luT Suhm, ci numaT in privinta barbarilort.<br />
Nemicti nu pOte fi maT pretiost si maT elocinte ca acesta tacita marturia a lui Porfirogenetti<br />
despre nebarbarisarea Olteniel in secolulti X<br />
Aci stapanYat BassarabiT.<br />
Nu este trebuinta de a face Romani pe Negril-BulgarY, fiindti de agYunst ca. eT se ailat<br />
in vecinetate, set maT bine clicendt gravitate in cerculti atmosfericti alit banatuluT de Seyerint,<br />
de unde li si venia nuanta de negri.<br />
In secolult X numaT DobrogTa si vr'unt petect nedefinitti din BugYact se chiamat Negra-Bulgaria<br />
prin apropiare cu Negra-Romania ; peste trey secolT tnse, dupa. ce Mesia intrega<br />
se bass-arabizase degia mar d'a-dreptult sub dinastia romans a Assanilort, cer-PaltT<br />
SlavT trans-danubianT at inceputt a numi 21' egri pe totT BulgariT fsra deosebire: 4Tzrni-<br />
Bugarin, precumt amt constatat'o maT susti in balladele poporane serbe din Bessonov.<br />
In interesult essactitatii este importanta a nu perde din vedere acesta distinctiune cronologica.:<br />
i. 2sr egr4a totala. a BulgarieY dateza dela annulti Izoo incoce;<br />
2. Negrota partiala a teriitoriului de lOnga. gurele Dunarii precede cu mar multi secoll,<br />
cello putint de pe la annult,95_0.<br />
Caltigerult Nestort, pe care ramti veglutt mergendt bratt la bratt cu imperatulti Con-<br />
13) MaT gTos5 nota 15.<br />
14) Om Patzinakerne, in Skrifter, som ndi dot Iliiibenhavnske<br />
Selskab etc., t. 10, §. 7. Not eunnOscemil numat<br />
traducerea russit: Istoriczoskoe rassnzgdenie o Patzinakach,<br />
Moskva, 1846, in-8, p. 14-15: Zemlia Patzinakov naczinalasI<br />
pri vpadenii Dunaia v Czernoe more, prostiralasl patom<br />
vdolT Dunaia do rieki Aluty, odnakozs tak, czto mersdu<br />
neiu i Dunaem nachodilosT prostranstvo na poldnia iezdy iii<br />
na tri mili pustym, dlia bezopasnosti zsitelei ot napadenia so<br />
storony Bulgarov; potomprostiralasizemlia ich na slaver po<br />
teczeniiu rieki Aluty, a ot nei do Turtzii iii Vengrii bylo czetyre<br />
dnia iezdy ili 24 mili, po kakomu sczisleniiu, czastI Valachii<br />
ot Aluty do Vengrii i poczti vse Sedmigradie (?) doizsenstvovali<br />
lessati pustymi."<br />
16) Op. cit., p. 171, cap. 38: notagOg grearOc O xcaoti-<br />
sevos Bcceovx, notagOs anitegos o xcaoliAevoq Koveov, 2rotugos<br />
1.0-cog a xco.a.a,,Evog.Teoilloc,..«Aarra.raerog o na-<br />
Amlievog Byoiltos, Irv:praxis ffigirros d xmlawevoc Zierroc."<br />
20
154<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
stantint Porfirogeneta in cestiunea W egret $'ulgarie, ni-a maT ldssatu tott densulti unti passagiti<br />
despre Negrii-Vngurr, dicenda ca pe la 95o eT trecurd 16110 Kiev, de unde ati paapoT<br />
maT departe spre CarpatT.<br />
Cuvintele cronicarulul russti at remast o enigma, si enigma arts remane pentru totd-d'auna,<br />
decd. nu nT-ard veni in agTutora unti alto scriitorti contimpurent, si chTara ce-va maT<br />
vechTu, desi f6rte putina cunnoscutti in genere, era istoricilorti slavi nicT de cumt".<br />
Calugerula francesti Ademarti de Chabanne scriea pe la ,1 o2o_,<br />
Asa dero posteriorti luT Porfirogenetti, este totusT anteriord lui Nestord.<br />
Vorbindtl despre cucerirea Transilvaniel de catrd regele maghiara Santula Stefanti, ellti<br />
dice :<br />
aPornindo resbella assupra Negrer Vngarie, a reusitti atatti prin forta, cumn §i prin frica<br />
si amora, a o intorce t6td. la credinta cea adeverata D.<br />
Ecce si testula :<br />
a Stephanus etiam rex Ungriae bello appetens Vngriam igram, tam vi, quam timore<br />
et amore, ad fidem veritatis totam illam terram convertere meruit."<br />
IstoriciT maghiarT vedeati forte bine cd e vorba de Transilvania, dero nu puteati precepe<br />
cd. de ce adecd sd, fie negrd.<br />
a Este vr'o errOre!D esclamd Pray".<br />
a Reti si Para, cane!. adaugd. Katona".<br />
Si totusT Ademarli nu numaT cd numesce Transilvania a j7Zgsra."-Ungaria 9) derti Inca se<br />
maT silesce ella insusT a motiva epitetula : cde aceTa se chTamd. Negrd-Ungarid, fiind-ca poporuld<br />
de acollo este negru ca 'Stiopitb.<br />
Testula:<br />
opicitur pro eo, quod populus est colore fusco, velut f9tiopesn<br />
Eccti dero ressaritT pe fakd, capetele celle negre din rebusula eraldica allu Bass-arabi/ortil<br />
Negri-Arabi din balladele serbo-btilgare, Wraby din Nibelungen-lied, 0Vgra-Tatarid din<br />
crisovula tzarului Stefano Dusanti etc., pe canda in realitate ArdeleniT se deosebesca din<br />
contra prin albeta pelliteT, incatd Anglesuld Boner se mira de-una-d1 de a gassi acollo:<br />
((figure gingase si ballane ca o copilitd. din Albiona.".<br />
Transilvania la norda si Dobrogia la suda reflectali purti si simplu negr4a cea poetica a<br />
ferreT Bass-arabilorit, pus(( la mida-loco intre densele ca unti centru communt de coloratiune.<br />
Ademarti isT termind. cronica cu vr'o patru-decT de annT inainte de a se fi nascuta Nestorti.<br />
Din tote provinciele suppuse coroner maghiare Arslelulti este cea maT apropiata de Russia,<br />
inatti trebuTa sii 'T fi fostd orT-si-canda cea maT cunnoscutd..<br />
Pe la iioo, si chTara ce-va mar tardia, candy scriea Nestora, principaliT locuitorT aT Transilvanier<br />
eraa indigeniT Romany si invasoriT Pecenegi: uPecenatorum et Falonum campania n)<br />
dupa espressiunea unuT scriitortl germana din secolula XII".<br />
In acesta moda, povestinda trecerea anteriOra prin Russia pe la annula 90o a uneT gl6tc<br />
19 KARAMZIN, t. 1, nota 302.<br />
17) Ve4I despre ellii FABRICIUS, Bibliothoca Latina, ed.<br />
Mansi, Florentite, 1858, in-8, t. I, p. 14, ri<br />
POTTHAST, Bibli-<br />
otheca historica media tevi, Berolini, 1862, p. 102, art. Ademarus<br />
Chabannensis.<br />
18) In PERTZ, Scriptores Reram Germanicarum,Hannoverte,<br />
1840-66, in-B, t. 4, p. 129-130.<br />
19) Annulus Regain Hungariae, Vindobonae, 1764, in-f.,<br />
p. 17, nota h: nUngariam nigramita per errorem vocat<br />
Transilvaniam".<br />
20) Hist. critica, I,104: Transilvaniam male sic appellat".<br />
21) Transylvania, its products and its poeplo, London,<br />
1865, in-8, p. 439: fair as a young English girl, and with<br />
features, too, caracteristic of England".Autorulii vorbesce<br />
despre MaghiarT, derii observatiuneal se applicl ¢i Writ cone-<br />
Yalta nationalitgl alle Transilvaniel.<br />
22) OTTO FRIsINGENSIS, an. 1158, to MURATORI Scriptores<br />
Rerum ltalicarum, t. 6, p. 665 sqq., ap. ciovEzEu Pesch.<br />
d. Dentselten in Slebenb., 231.
STUDIULU II, § 65. 155<br />
de PecenegT, annalistulti russtl 1-a numitti forte bine Negri-Ung-urT, deli assemenea calificatiune<br />
nu li se cuvenla rigurosamente decata dupa a§eglarea lorti in Transilvania, pe care<br />
amt veclueo a se fi chiamata astt-felTu cu multt maT de'nainte.<br />
0 data nemerinda urma adevruluT, nu ni va fi greti a 'lii constata acuma in insu§T testulti<br />
luT Nestorti, alle caruTa cuvinte bine intellese confirma celle de maT susti.<br />
Slavonesce:<br />
u... Obre, ichzse niest plemeni ni nasliedka, po sichze pridosza Peczeniezi, i paky idosza<br />
Ugri Czernii mimo Kyev, posliersde pri Olzieb 23,<br />
Adeca :<br />
uAvaril s'ati stinsti Para nemti; dupa ace.Ta ati venitti PecenegiT, §i apoT ait trecutti NegriT-<br />
UngurT longg. Kiev maT tarcliti sub 'Olga*.<br />
Acestti passagiti n'are nicT unti data cronologict, derti se scie ca Olga a domnitti intre<br />
945-955.<br />
Dupa ce descrie mortea principeluT Olegu la 913, Nestorti urn1,4za sub annulti 915 :<br />
uPentru prima Ora at venitti PecenegiT in Russiab".<br />
Despre PecenegT Nestorti maT vorbesce adessea in cursulti croniceT selle; despre NegriT-<br />
UngurT inse, venitY abTa paste treT-cleci de annT dupa apparitiunea primuluT stolti pecenega,<br />
nu maT gassima nicairT nicT o vorba.<br />
Ce s'ati th.cuta cu den§if?<br />
Din Porfirogenetti se scie ca PecenegiT erati impartitT in maT multe triburT cu totulti separate.<br />
Nu tote de o data sossisera din Asia, ci unele dupa allele, astti- feliti ca ante-garda apparenda<br />
la 915, partea cea maT intarcliata putea sa agiunga peste treT decennie.<br />
0 assemenea mi§care treptata, tribti dupa triba, se observa in istoria tuturorti ord.elorti<br />
barbare din evulti media.<br />
Este evidinte ca. sub PecenegT Si Negri-UngurT Nestorti intellege una Si aceTa.1T nationatitate<br />
impartita in triburT.<br />
Dern care anume din triburile pecenege erati NegriT-UngurT, arrier-garda cellorti- l'alte?<br />
Ademarti respunde:<br />
u Acella ce s'a a§eclatt in Transsilvanian.<br />
Fara Ademarti e peste putinta a intellege testulti luT Nestorti, precumttl fara Nestorti e<br />
greti a nu banui, de'mpreung. cu Pray Si Katona, vr'o possibila incurcatura in testulti lut<br />
Ademara; precuma nu maT puling am,ndouT, Ademarti §i Nestorti, n'ara fi instructivT fara<br />
Negra-Bulgaria a luT Constantint Porfirogeneta ; Si prec.suma ero0 nicT acesta, nicT Negra-<br />
Ungaria a cellorti-l'altl, n'arti e§i din m:steria fara gradata desf4urare a intregeT nomenclature:<br />
Negra-Cumania, OGgra-Tataria, Wegra-Romania, Wdgra-Bogdania, voevodatula<br />
Wegrilord, Arabia, Bass-arabid.<br />
NumaT grupparea fontanelorti sezola dupa secola Si chlarti annti dupa annii, suppunendu-le<br />
apoT pe rondo §i comparativamente unel analise omnilaterale, strabatte labirintulti.<br />
Una din essigintele celle maT impariose Si maT difficile alle criticel este inse nu numaT de<br />
a urmari adeverula, nu nurnaT de a'la descoperi, ci inca a nu trece peste ansula, adeca din<br />
pre-multa zelu a nu ammesteca la unti loco certitudinea §i ceTa -ce nu este dec.atu probabla,<br />
sea Si maT putinff decata atata.<br />
Astu- felTu, deli arty fi note unti lucru commoda, totu§T noT nu vomti marl argumentatiunea<br />
printr'o ipotesa a luT Zeuss, adoptata de catra d. Rosier, cumU-ca numele z2fizetoticv),:t, sub<br />
23) Ed. Miklosich, 6.<br />
24) 111[1., 22 : 'Vlieto 6423 pridosza Peczeniezi pervoe nu,<br />
rus'aulu zem:iu."
156<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
care apparti Ung-uriT intr'unti passagTu din Constantinti Porfirogenetti 25, n'arti fi decata o<br />
presuppusa forma scandinavd Svartiasphali, adeca Negri-Cumani".<br />
In secolulu X CumaniT, venitT maT tarclia dup. UngurT si dupa. Pecenegi, erati de totti<br />
necunnosculx in Europa; si chlarti sa fi fostti altti-felia, totti Inca, prima clocnire cu densiT<br />
n'ara fi avut'o NorvegiT sets Svediand,<br />
ci Grecil la Dundre, incatt maT currendtt limba scan-.<br />
dinava adopta pentru a-I desemna vre-unt termena bizantina decdtt vice-versa.<br />
OrT-care ara fi adeverata etimologia a cuventuluT z2paptotciapcaot917 ellii n'are a face cu<br />
NegriT-UngurT aT lul Nestorti si Ademarti, carT se rapporta d'a-dreptult la Transsilvania:<br />
La Transsilvania, si'n parte chiarti la Muntenia, precuma Negra-Bulgaria se rappOrtd<br />
in parte la Moldova; cdcf espeditiunea SantuluI Stefano, aceTa despre care vorbesce Ademarti,<br />
se intinsese pent la unti gradtl si assupra TerreT-Romanesci<br />
MaT remane Marea-Negrci.<br />
Italianulu Formaleoni, scriencla istoria commercials a PontuluT, pleca dela urmatOrele<br />
doue preliminare:<br />
I. Acestd. Mare nu s'a numita n4gra: din causa brumositatiT selle, cad brumosa a fostil<br />
totti-d'a-una, dera nu tote -d'a-una se numTa ;<br />
2. Acesta nume de negra: ea trebuTa sd-la fi mostenitti dela \retina popora termurenti, carel,e<br />
de assemenea se numTa negru.<br />
Ca teorid, ambele punturT sunt forte nemerite; dert Formaleoni se perde intr'una chaosti<br />
canda se incerca a gassi o applicatiune.<br />
Ella se opintesce la cuventula ham ce are semnificatiunea de negru in diverse limbe ori-<br />
entale, si oprindu-se aci, gassesce numele anticulul poport "Garit din Asia-mica : acct<br />
grit in memoria cdrora s'a botezata Marea-negra!<br />
Si mal multa decata atata.<br />
Scienda ca grecesce p.f)a6 insemnezd negru, Formaleoni sustine ca famosiT navigatorT si<br />
colonisatorT Otilesiant aT anticitatiT ati fostti -Gan.<br />
MaT pe scurta, Marea-n4grci se va fi numitti astti -fellu dupd negrulzi poporti CarT-MilesianT".<br />
Lassanda la o parte ca mod,atot nu se deduce grecesce din p.iXac, incatt n'are a face cu negru;<br />
lassanda la o parte ca. MilesianiT erati EllenT in tots. puterea cuventuluT, incata dinteinsiT<br />
esisern. filosofiT Tale, Anassimandru, Anassimene, istoricula Ecatea, oratorulti Eschinti<br />
etc. 30, pe canda CariT erati barbarT, (32ppap6cpwvot dupd Omerti 31, si chlarti insusT Formaleoni<br />
IT face tocmal Sci0; ldssanda la o parte tote acestea si maT multe altele, sa ne marginima<br />
tntr'o singurd observatiune.<br />
CariT si MilesianiT se perdu cu totulti din istoria, uniT grecindu-se, ceT-l'alp persindu-se,<br />
inainte de inceputulti ereT cre,tine.<br />
Decd Pontulti s'a negritt1 dela Carl sea dela MilesianT, dela vre-unula din aceste doue<br />
popOre differite, sea dela ambele impreund dupa cumtl iT unifica Formaleoni, fie cumtl va<br />
fi, urmezd in ori-ce cash ca evenimentulti trebuTa O. se fi petrecutu trite() anticitate forte<br />
departata, cu catT-va secoll inainte de nascerea MantuitoruluT.<br />
26) op. cit., r. 168, cap. 38.<br />
26 in. Stud., 150: nicaccesocdacpalot, 1st dies<br />
Bwartias-1 hal d. i. die schwarzen Falen und es ware dies<br />
die Bezeichnung welche ihnen die scandinavisch rederden<br />
1Varliger in Roseland und Constantinopel gaben. Diese Vermutung<br />
von K. Zeuss klingt mir Behr beifallswert." Cf.<br />
znuss, Die Deutschen und Dire Nachbarstiimtne, Munchen,<br />
1837, in-P, p. 749, nota 2.<br />
27) Of. POI ociu, Recherches sur is Sarmatie, Varsovie,<br />
s. a., in-4, t. 1, p. 98.<br />
28) Apud PODHRADCZKY, Chronicon Budense, 67.<br />
ic-<br />
29 Storia della navigazione nel Mar Nero, Veneziaaae,<br />
in-8, t. 1, p. 42: II Ponto Eusinn ora li detto Cara Degniz,<br />
o Mar Nero da' Tartari e Turchi. Questa voce cara 6 d'origine<br />
scitica, non menu dei popoli Cari, ch'erano venuti ad a-<br />
Ware PA sia,Minore. Questi Cari furon detti Miles dai Greci,<br />
it ehe rendeva corrottamente it valote della loro denominazione<br />
di neri. Questi Cari furon i piit possenti coloni del Ponto,<br />
it quale da loro dovette prendere ii nome di Mar Nero presso<br />
le nazioni, the re occuparono le eoste."<br />
88) STRABO, lib. XIV, cap. 1, § 7.<br />
21) lb., VI I, 6 §. 6.
STUD1ULU 11 I 66. 157<br />
A sci cg. negr4a PontuluT s'a ivitti abia in evult-medit si a-T attribui totuV o origin carica<br />
set milesian, este cea maT flagrantg. contradictiune.<br />
Formaleoni prevedea greutatea acesteT obiectiunT Si spera sa scape printr'o inventiune.<br />
El lt dice ca primula scriitortil in care ne intimping. OUgra-mare, este Appiant all primo<br />
a fra gli scrittori, the dasse all' Eussino it nome di Mar Nero, fu Appiano Alessandrino 032.<br />
Impossibilti ce-va maT falst !<br />
Appianti trg.ig in dillele luT TraTanti, cunnoscea forte bine Pontult, fllti mentioneza la totti<br />
passural maT allesa In MtepthseToc, inse nicT o data nu'lti numesce altt-felit dealt, nano; b Er4etvoc<br />
set simplu llovroQ33.<br />
Nu numaT RomaniT, nu numal EllehiT din vechime, dert nicT chTart ArabiT Si Persil din<br />
evulti mediti, n'atl cunnoscutti nicT-o-data numele de Mare-kgra.'", cela -ce probeza ca ellit<br />
nu s'a pututti nasce nicT pe littoralult sudicti, nicT pe cent orientalti allti PontuluT.<br />
TatariT, SlaviT, ScandinaviT, UnguriT5 TurciT de candt s'ati stabilitt in Europa, ecce la<br />
cine ne intimping, pentru prima ors acesta numire ; adeca la totT acel ce cutrierara treTanghiult<br />
marinti vest-nordict, alit cgruTa verft se afilg. in gurele Dung.riT.<br />
Insu§T Formaleoni, printr'o cTudata contradictiune, marturesce ea: aPontult s'a numitt<br />
aMare-negrg, de candti incapu sub dominatiunea Tatarilorti Si Turcilorn, de unde RussiT<br />
aT-at dish apoT Czerno-More Si MoldoveniT Negra-mare b35.<br />
Unde maT sunt dere5 CariT, MilesianiT Si pseudo-Appiant ?<br />
Francesult De la Primaudaie, carele citise maT totti ce se refer, la Pontti in litteraturele<br />
vechT si moderne, constata acella-§T fapttl36.<br />
Intr'unU cuventt, originea numeluT MariT-negre se p6te impinge cella multt pens in secolulti<br />
X, nu maT incollo ; adecg, in acea epoch., in care felTurite triburT turce §i tatare, Chazarl,<br />
Pecenegi etc., at inceputt a se mica din resg.ritt catra gurele DunariT, si'n care epoca<br />
noT veduseramt maT susti formandu-se o variata nomenclature de satellitT negri in giurult<br />
centraluluT negrismIt allti terreT Bass-arabilerd.<br />
Aprope tote numirile Pontulul in evuiti- mediti s'ati formatt dupe diverse pop6re marl §i<br />
micT: une-orT Mare - Romany in intellesu de Greca, adeca a RomeT-Noue ; ale o data Mare-.<br />
Russa".<br />
In anticitate ellti se chiama in acella-§T modti Marea &idea : a Scythicus Pontusb" seti<br />
a Scythicum Mare 39 dupe. numele Scitilort, Marea Cimmericg.: a Cimmerius Pontusb" dupg.<br />
numele Cimmerilort, Marea Amazonicg.: a Amazonius Pontusb" dupe, numele Amazonelort,<br />
Marea Sarmaticg.: u Sarmaticum Mare. set a Sarmaticus Pontusb" etc.<br />
Numele anticilora Fe4ician1 insemnandt ro§it, grecesce (Doivoce;, latinesce .Eoeni dela a puniceusbpotv(mo;,<br />
ebraesce -8clom etc., golfulti invecinatt cu Fenicia a fostti numitti in tote<br />
limbele aMarea Ro§ig.b".<br />
82) Op. cit., 93.<br />
88) Ed. Firmin-Didot, Paris, 1840, in-8, passim, tneependti<br />
de la rag. 1. $i sit<br />
se observe di, sub Appianil emit ¢i MilesianiT<br />
de-multil nu maT essistail ca popere, ci numaT ca loealitittl:<br />
lb., p. 197, 200, 269, 471, 617, 673 ete. Despre Apliana<br />
ea font nit a istorieT ronuine, ve4I A. PAPADOPOLU CALI-<br />
MACHU, Scrierile Tech! perdute, § 3, In Columna lul Traianil,<br />
1872, p. 228.<br />
34) LELE\VEL, Geographic du moyen-Age, Atlas.<br />
85) Loco cit.: Dacehe vi regnarono Tartari e Turchi, fu<br />
detto Mar Nero, e cosi pure lo dissero: Russi in loro linguaggio<br />
Czerno More, ed i Moldavi NigraMare."Despre numele<br />
seandinavil Svartahaf vedI RAFN, op. cit., passim.<br />
36) Histoire du commerce de la filer Noire, p. 3, note :<br />
lifer Majeure, les Grecs byzantins Pappellerent les premiers<br />
de ce nom, qui fut adopts par les Latins. Lorsque les Tures<br />
et les Tarttzes la dominerent, Ds lui donnerent le nom de Mer<br />
Noire."<br />
87) MASSOUDI, in KLAPROTH, Magasin asiatique, 1826, p.<br />
271, ap. PRIMAUDAIE, 1. C. SHEM-UDDIN-ABU-ABD-ULLA MU-,<br />
HAMMED, ap. KARAMZIN, I, nota 366, sato.<br />
38) VALER. FLACC., Arg., I, 69; II, 329. LUCAN., II, 420,<br />
580; V, 436.<br />
38) GELL., XVII, 8.<br />
40) CLAUDIAN., De laud. Stilich., I, 129; XXI, 29.<br />
41) CLAUDIAN., In Entrop, II, 266.<br />
42) °vim, Pont., IV, 10, 38.--VAL. FLACC., VIII, 223 etc.<br />
43) RENAN, Histoire des langues semItiques, Paris, 1858,<br />
in-8, p. 38. MOVERS, Die Phoenizier, Berlin, 1849, t 1, p,<br />
1-3.
158<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERETORIALA<br />
Toth asta-feliti Pontulti fu botezatti negru din causa Romani lora.<br />
0 proba directs sunt chTarti TurciT qi Tatarif, 9i nu ceT de asta-dY, ci strabuni lora din<br />
secolulti XIV.<br />
Pe la 1390, fiinda prinsti robti de catra Ottoman 9i audinda dela den9iT numele turcotatara<br />
Wara-denghiz, NempAlt Johann Schiltberger ceru naturalmente o traducere, Si s'a informatti<br />
a acesta. Wigrei-mare insemneza a Wara-iflakilora, in6atti in relatiunea calletorieT<br />
selle ne isbesce d'o-data cu surprindere ca. orapla TessaIoliica se affia: pe termula MariT-<br />
Romanescl".<br />
Dela PecenegT, dela ChazarT, dela triburile.orientale maT menunte, copprinse sub aceste<br />
doue vaste etichette confederative 9i impra9tiate in evulti- mediti pe totti lungulti septentrionalti<br />
anti PontuluT, dgra-mare trecu la Turd Si la Ti tarT sub forma de Kara-denghiz, la<br />
SlavT sub acea de "Gzerno-more, la ScandinavY $varta -haf si a9a maT incollo, era GreciT o<br />
imprumutara dela Osman1521, prefacend'o in Naupo-OGOacraci", set p6te s'o fi avutti 9i ce-va maT<br />
de 'nainte.<br />
La UngurT, notarulti anonimti allti regeluT Bela o numesce latinesce: ,Zrigrum mare".<br />
In susti de Dunare The pe la Crimtl, in gTostl de Dunare pone pe la Varna, in susti Si<br />
in gTosa reversandu-se, ca dintr'o palnid. resturnata, anume din bassinulti carpatino-danu-<br />
biana,<br />
ecce propriti disa ..7Legrii-mare, pe cancla dr dincollo de Meotide 91 de dincollo de<br />
Posfora ea nicT o data nu se chiama astti-felia pone la moderna generalisare a terminologieT<br />
geografice.<br />
Amtl finitti 91 cu Pontula, completanda pe deplinti negra atmosfera a MuntenieT in evultimediti.<br />
§ 66<br />
CHARTA EPICA A ARADIEI DELA DUHARE.<br />
Negrula provOcaideTa de alba.<br />
Romania carpating. fiinda nigrcY, ecce dero ca unit copista alltt luY Villehardouin numesce<br />
pe cea balcanica .Romania cad), 1, dera numaT inteunti singurti passagTu Si n'o maT gasimti<br />
aTurT, ceTa-ce arreta ca. antitesa nu trecuse nicairl la poporti.<br />
Transilvania fiinda Ungaria-nOgra'l Ademara Si Nestorti numesctt pe MaghTariT propritt di9T<br />
UngurT-albt ; tnse cello anteTu se grabesce a limuri end insu9T ca acesta albeta rfare alts<br />
ratiune dealt spre a distinge Pannonia de Ardelti: a dicitur Alba Ungria ad differentiam<br />
Ungriae Nigraev 21 pe arida negreca Transilvaniel este anteriora antiteseT, basandu-se pe<br />
capetele celle negre alle Bass-arabilora: a populus est colore fusco yelut -Stiopese S.<br />
Pontula fiindti Mare-ntrti, GreciT, Slavir, TurciT ati attribuitti epitetult de alba MariT-ionice<br />
4.<br />
Cronicarulti maghlart Kezai boteza pe CumaniT eel adeveratT `Comani-albi prin oppositiune<br />
cu `Gomani-nigri dela,Dunare S.<br />
Fara a immulti essemplele, vomit semnala numaT el pretutindenT acesta epitettl da alba<br />
este isolata, accidentals, cu totulti strainti litteratureT poporane, limbisticeT 9i diplomaticeY,<br />
in timpu ce 7dgra-Romania, ,2Ggra-Tatarib., Wigra-Comania etc., purcedendd tate din<br />
Bass-arabiti) formeza unit intrega ciclu compacts, solidaral strictamente circumscristl din<br />
44) SCHILTBERGER'S Raise, ed. Pelzel, Miinchea, 1814, in-8,<br />
p. 83: am Lifer des Walktchischen Meeres."<br />
45) BAYER, De Cimmerlis,in Opuscula,p. 127, ap. KARAM-<br />
ZIN, 1, nota 3.<br />
48) ENDLICHER, Monumenta, 14.<br />
1) Hist. de Constant., 301: ,,Mont Mewls, qul est la basso<br />
Mysie, s'appellant maintenant blanche Blaq'4e.<br />
2) Loco cit.<br />
3) lb. Despre epitetul6 albii Wenn& alto intellesfi ve4T<br />
§ 8 nora 8; precumti ¢i despre epitetuld negru, host intriun6.<br />
altfi intoned'', § 60 nom 6; ambele note forte importante pentru<br />
a preveni controversa.<br />
4) FORMALEONI, I, 48.MIRLOSICH, Lox., Tub(); essr'n.<br />
.)<br />
ENDucataa, Monumenta) 90,
STUDIULII Ii, § cr. 159<br />
tote partile intre OiLgra-Ungaria, egra-Bulgaria, Ne'gra-mare, Si pe care 'Id putemti resume<br />
prin urmatorea mappa. epica a L./raid dunarene :<br />
e<br />
Czernyi-Ugri (1060)<br />
rb<br />
Nigra-ungria (1000)<br />
4<br />
Tzrni-tatari (1350)<br />
Negru-voevodat 6. w<br />
Kara-bogdan (1400)<br />
IPLAYPO-Pazia0400<br />
Bla-men (1200) 0<br />
Nigra-Cumania (1300)<br />
Kara-illak (1350). Kara-Ulag (1200)<br />
Bass-arabia<br />
Tzrni-bugari<br />
D u n 4 r ea Kara-denghiz.<br />
CO<br />
MAYPO-thxlaaga<br />
MAYPO-flovlyaeice (950) I Svarta-haf.<br />
Ozernyi-Bolgari (1060)<br />
I><br />
Nigrumare<br />
E forte importanta de a observa caracterula poetica allti acesteT nomenclature, cacT numaT<br />
asta-feliti se previne o obiectiune ce s'ara pute face: cuma 6re o terrig6ra ca Oltenia<br />
so -gT reverse numele assupra unuT spatia ath.tti de intinsti, agiungenda indirectamente a fi<br />
cunnoscuth. pene 'n Islandia?<br />
Una din proprieth.tile celle maT distinctive alle poesieT poporane din totT timpiT gi din tote<br />
regiunile este de a man pent la dimensiunT colossale nesce lucrurT forte micT, micguranda<br />
din contra pent la nullitate pe celle forte marl.<br />
,In Nibelungenlied terribilulti Attila devine piticti fall, cu obscurula Hagen, din care esse<br />
d'o data unti gig-ante.<br />
In epica francesa. Carola cella Mare este o nemica pe longs. Rolando, deli acesta n'a fosttt<br />
in realitate decatt unti bIeta a praefectus Britannici limitis s, pe care cronicarulti contimpurenti<br />
Eginhard abia'la mentioneza. cu occasiunea battalieT dela Roncevaux.<br />
La EllinT Achille gi la SpaniolT Cid sunt nesce iperbole poporane analoge.<br />
La veciniT nostri SerbT si BulgarT nu auclr nicT o vorba despre imperatula Stefano Dusant,<br />
una din figurele celle maT grandiose in intrega istoria, a gintiT slavice, si totugT poporula<br />
inalta acollo pent la certi in tOte.balladele pe unti a Craigora Marcu', o persona&<br />
tate fail nicT o insemnetate istorica, unti simplu condottiera in armata turca, carele insotise<br />
pe sultanulti Baiezid inteunti resbella contra tnareluT Mircea gi a fosta ucciga tntr'o battalia.<br />
de long, CraTova de cgtrN, unti boiera romanti numitti Ratco, le§i pe acesta, invingetortt<br />
anti semi-cleuluT bulgaro-serba, neminT nula celebreza!, e.<br />
§ 67.<br />
CONCLUSIUNEA DESPRE ARABIA DELA DIINARE.<br />
Aga der° in secolulti X, intre annil 900-1000, la marginea primuluT millennia dupe. Cristo,<br />
intregula bassinti dintre BalcanT qi CarpalT si chiarti ce-va maT tncollo capetase brumosa<br />
fama de negru.<br />
,9<br />
LUCCARI, 12: Paiasit tornb inEuropa, ripassb it Dann- casein Margnaveich, eh' haveva seguitato ii Turco, fu morto<br />
bio alla eitt4 di Sieverino, opera di Severo lmperadore, et a caso da Ratko Valaco, et it suo corpo messo sopra nn eafeee<br />
giornata campale con Re Mirce, sotto la citte, di Chra- vallo di pezza, fu portato iV sepelire in Monasterio di Bullacglievo,<br />
e vi fu mezo rotto. Marco Chraglievich figlinolo di Vu- ciani."<br />
l....
160<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
AcestL fenomenti provenindtl printr'o poetica associatiune de idee din descompunerea numeluT<br />
Bass-arabiii, prin care se caracterisa maY in specid banatultt Severinulul, se trage<br />
o necessary consecinta ca cu multti mai de'nainte, cellt putinti in secoliT VII-VIII, territori-<br />
ulti °liana era degia cunnoscutti ca `Bassarabid, cacT causa nu p6te a nu fi anteriOrg pro -<br />
prielorti selle effecte.<br />
Logica nu se opresce act.<br />
In privinta Vegret-Ungarie, Negret-Bulgarie, MariT-negre, Negra-Tatarie, Negret-Cumanie,<br />
Negret-Bogdanie, B/a-menu, maupo6Xaxtcc, drab?, Wara-iflak etc., Bass-arabia este o causa;<br />
inse totti-d'o-data densa ni appare la rOndulti set ca unti simplu effectti in calitatea'T de<br />
nume dinasticti allti Munteniel, adeca unti ce datorittl secolareT dominaDiunT la Dundrea de<br />
gTosti anume a nemului BassarabilorD.<br />
Prin urmare, decd Rassarabia, ca desemnatiune territorials, dateza dintre anniT 600-700,<br />
cats sa admittemti ca 73assaral; ca desemnatiune domnesca, trebuTa sa fie si maT anticti, din<br />
secoliT V, VI set maT susti.<br />
In tomulti III, scriendti Istoria Ierarchicg. a TerreT-RomanescT, noT vomti desbatte passt<br />
la passti pe basea fontanelon annalele nemului bassarabicti, incependu tnainte de colonisarea<br />
DacieY si demonstrandti microscopicesce etimologia cuventului Bassarabti; de asta data<br />
ni e peste putinta a antecipa assupra unuT lungti sirti de desvoltarT prealabile.<br />
§ 6g.<br />
0 COINCIDIN/A LA ROMANII TRANS- DANUBIANI.<br />
Vorbindti despre celle-l'alte vechT numY territoriale alle voevodatuluT Bassarabiloth: 7-&ra'-Ronzlinscd,<br />
atuntenici §i Vlachici-mare, noT amU indicatti pentru fie-care din elle o nomenclature<br />
correspundinte la fratiT nostri de peste Dunare.<br />
Acella-sT fenomenti, deli numaT in germene, ne intimpina in privinta numeluT dinasticti<br />
Bassarabia.<br />
Urcarea pe tront a nemuluT Assanilon, o ramurg. a Bassarabilorti dela OltU, cavallerT<br />
cu capete negre unit si altiT, era catu p'aci sa prefacs intregult imperiti romano-bulgart in<br />
Zssenici; derti forte scurta durata a gloriOseT dinastie, stinse abia dupe doue-treT generatiunT,<br />
a popritti definitiva formulare a noueT numirT.<br />
Missionarula papala Ricardu de pe la I 230 clice: e amti agTunsU la Constantinopole prin<br />
Bulgaria lut cilssagn1.<br />
N'a trecutti totusT unti semi-secolU, si o multime de alte famillie, care de care mg obscure,<br />
au tnceputti a se succede sub veduvita porfirg. a Assenilor0<br />
Pentru ca o dinastia sä transmitta numele sett uneT terre tntr'untl model durabilt, se cern<br />
nu anni, ci vecurT.<br />
In Oltenia BassarabiT eran anticT degia in secolula VI, si numele lord, transmittendu-se<br />
territoriuluT de pe atuncT si mat de 'nainte, n'a incetatu a fi to flore pene in secolulti XV ;<br />
peste Dunare inse tenera crenga assenica a Bassarabilorti, maT putint norocosa decata tulpina'T<br />
din CarpatT, s'a stersti ca meteorult, desteptandu tntr'o clips admiratiunea si perclendu-se<br />
apoT pentru totti-d'a-una.<br />
Acesta'T differinta tntre 53assarabici §i Wssenici, una desparuta din fasa, pe candti cea-l'alta,<br />
dupa o viueta multi-secolard, reusi a se eternisa directti si indirectti pe tOta intinderea bassinuluT<br />
istrianti.<br />
1) ENDLICHER, Nonni" 249! ',per Bulgariam Assani at per Romaniam."
STUDIULU II. § 60.<br />
§ 69.<br />
IMPORTANTA UNEI NOMENCLATURE TERRITORIAL!.<br />
Tragenandu-se din pagin. in pagina §i din c011a in c6111, nomenclatura MuntenieT in secoluln<br />
XIV a luattt pen6 aci pe nesimtite proportiunile until volum0 ; §i totu§T, departe de<br />
a ne cai cattt de putinti, noT credemd el numaT asta-felTu nT-a fostti cu putinta a da o te-<br />
mellis solids ulteri6relora nOstre cercetarT.<br />
In privinta Statelorti, ca §i'n a indivic,lilortl, dupd ce s'a imbrati§attl maY anteru printr'o<br />
rapede catatura configuratiunea loth generals, unti aspecta massivn alltt suprafeteT totale,<br />
primulti passii este apoT de a intreba : cumU to chTama ?<br />
Si (lea unti Solt set unti individd va fi fostti cunnoscuta cumtt-va sub maT multe numY<br />
cata sä le precisamq successivamente pe tote, constatandti identitatea pers6neT, fiindu-ca<br />
alto -felTu<br />
ne-amti espune dintr'unti singuru omti a face douT sett din douT 6menT unulti sin-<br />
gurtl, in locti de a attribui, dupa famosulti preceptu allg luT Iustiniant : suum cuique.<br />
LectoriT nostri s'ati convinsti degTa cd numaY nescirea nomenclatureY impedecase a discerne<br />
originea oltena a vechiT dinastie princiare din Moldova ; numaT nescirea nomenclatureY<br />
mantinuse in picTore fabula despre Negru-voda ; numaT nescirea nomenclatureY a petrificatti<br />
atatea grave aberratiunY despre Ungro-vlachia, despre modalitatea annessariT Fagara§uluT<br />
catra Muntenia, despre voivodatus Bessarabiae Si maT cate altele; numaT nescirea nomenclatureT<br />
a servitti a intuneca o gramada de lumine de prima importanta pentru istoria nOstra<br />
nationals, dintre cart abia o parte au fostti desbattute maY susa, celle maY multe reman'endq<br />
in reserva.<br />
Catt de necessary, cata de nedispensabila este o staruitOre approfundare preliminary a<br />
cestiunilor0 nominale in orT-ce studio istoricti, nY-o arreta o nenorocita esperiinta a reposatului<br />
Heliade, omti de geniti, barbata providential4 derti inzestratu cu pre-putina dosa de<br />
rebdare spre a fi pututu Influnta cu isbanda analisa critics.<br />
Intr'unulti din opusculiT seT, atatti de bine scri§T §i at5.th de red documentay, ellu dice intre<br />
altele:<br />
ain mediulti -evti Dacia era reputats in tots Europa de desciplina eY ecclesiastics. Orgaanisarea<br />
cenobielorti ,si monastirilorti, §i organisarea civila §i militarg. in Dada era essem-<br />
(Tiara. Ariosto, ce a stata in secolulti XV, cantanda cavalleriT secoluluY VIII din imperiulti<br />
.10 Carolmagnu, canda e vorba de eroY 9i<br />
eroine satie de alle lumiY, spune el venTati in<br />
a monastirile DacieT qi se inchinatt devotandu-se luT Dumne4ett :<br />
g Dalinda per voto, e perche molto sazia<br />
g Eia del mondo, a Dio volse la mente ;<br />
(Monaca s'endd a render fin in Dazia,<br />
GE si ley?) di Scozia immantamente'.<br />
"(Orlando Furioso, canto VII, sex. 16)".<br />
ApoT Heliade urmeza :<br />
.Este in usulti poetilortt a descrie, andtt vorbescU de unti ce noti qi necunnoscutti. Aci<br />
Ariosto e a§a de rapede, vorbindti de monastirile din Dacia, ca §i cumu amo vorbi noY de<br />
d P assere a sett de Viforita. Par'ca aril fi dish : se dusese collo in Dacia, unde scitY cu totiT el<br />
ucrestinismulti qi pietatea sunt de essemplun. 1.<br />
A§a dero Dalinda pled. din Scotia pentru a se calugeri in Dacia.<br />
Dee' in ce fella de aciei ?<br />
Aci s'a peccalita Heliade.<br />
instituttunile RomAnia tabellti istoria , Bunt, 1863, in-id, p. 41.<br />
21<br />
161
162<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERITITORIA LA.<br />
Pe la finea evuluT media, incependu dela suta X, nu Romania, ci Danemarca, pe care<br />
numaT apa o desparte de Scotia, incatti tocmaT intr'acollo era drumulti firesen pentru eroina<br />
luT Ariosto, se chiama in tolT scriitoril occidentals Si in tote actele officiale esterne Si<br />
interne: Wacial Datia, Tazia.<br />
In acellaY secolti cu Ariosto noY vedemn pe regele danesti Erica XIII intitulandu-se:<br />
'Del gratia regnorum 5kciae, Sveciae, Norvegiae etc. rex a 2, in cats Heliade §i aci arts fi<br />
trebuitti sä traduca: regele Romania, SveclieT Si Norvegier..<br />
In acella0 secolti cu Ariosto circula prin Italia o nuvella poporana, in care gT6ea rolulu<br />
principalti unti almberto re di Daziap 3: Heliade arts fi pututti sustine ero§T el acestu nume<br />
germant denota pe vr'unt principe din Romania.<br />
Pe la 1519 regele danesti Cristiernti II, clandu-§T in limba francesa titlulti de «roy de Dace 91<br />
tramittea din Copenhaga la Paristi amiculur seta regeluT Frandsen I nesce cant de venatti,<br />
despre earl scrie in epistola: acertains chiens levriers, tant de Russie que de ce pass de dace R4.<br />
Nu cumti-va Heliade s'arti fi incereatn a ne assicura despre romanesca origine a acellort<br />
dulaT ?<br />
MuscaliT pene asta-dr numescti pe DanesT Deduct (Datczanin), intrebuintandt totti-odata<br />
in privinta-le adiectivuln dacicu (datskii) 5.<br />
Ecce unde se afilad monastirile luT Ariosto Si se ducea bigota Dalinda.!<br />
5Jazia, Dacia, Dada,<br />
ca o desemnatiune normala a DanemarceT in tote fontanele appusene<br />
din vecult de midt-loco, este ce-va atatd de cunnoscutn, incatu nu e permisti ca sa<br />
n'o scie orT-cine pretinde a se fi occupatti macarti in trecett cu studiulti istoricti. 2.<br />
NumaT ignoranta acestur puntti impinsese pe nemuritoruln Heliade a baga pe bretulti<br />
Ariosto pe la calugeritele nostre din Passerea §i dn Viforita, celebrandn ca din seninu o antics<br />
a discipline ecclesiastics ", alto -feliti forte dubiOsa pe termiT nordici aT Dunarir de grosti !<br />
Ferindu-ne de perspectiva uneT assemenT confusiunT Si ecuivocitatT, noT amtt insistatti atatti<br />
de multn assupra nomenclatureT, qi tots Inca n'ainti limpedieo intrega, cad putine Jerre §i<br />
putine natiunT pe fata globuluT pamentesen ao purtatti in intru qrn affara maT felTurite numY<br />
geografice qi etnografice.<br />
-geticY, .qocia:, Ztel-cuzu, -Oltenia, Si mar multe alte denumirr, a carorti intrebuintare se marginTa<br />
in partialuln cern anti unorn deosebite epoce sett alit uner deosebite specie de sorging<br />
istorice, fail a fi fostu respandite sea perpetuate, nu 0-au pututti gassi loco in desvoltarile<br />
nOstre de maT suss, consacrate esclusivamente uneT nomenclature generale §i stabile;<br />
dern totu0 elle vorti fi desbattute fie-care mar la valle.<br />
AcumU sä recapitulamti in cate-va cuvinte, intr'unn mods pe cats se va pute mar plasticti,<br />
essentialele conclusiunT alle acestur lungs studio, grabindu-ne a p4i inainte.<br />
§ 70.<br />
RECAPITULAREA DESPRE NOMENCLATURA TERREI ROMINESCI.<br />
Principalulti nume alto MuntenieT, meritatu prin desbarcarea legiunilora romane alle Jul<br />
TraTant la Severinti Si prin persistinta de atuncT §i pene asta-dr a elementuluT latinti in laturea<br />
OltuluT, chTard in acelle momente periodice candy ellti se eclipsa in celle-l'alte catune<br />
alle DacieT, este Romania prin escellinta : Prrei Romcinescd.<br />
2) Diploma din 1418 in DOGIEL, I, 353.<br />
8) Novella della Seta del re dl Dacia, ed. Wesselowsky,<br />
Pisa, 1866, in-8; o reprodueOune forte rarii, numaT In<br />
260 essemplare, din cart unulil se alla In superba biblioteel a<br />
d -luI A. Odoboscu.<br />
4) GEFFROY, Notices et extracts des:bibliotheque8 on ar.<br />
chives de Suede, Paris, 1866, in-8, p. 602.<br />
6)._ GRIMM, WW1. d. dent. Spr., II, 732.<br />
6) HEEREN Historische Werke, Gottingen, 1821, in-8, t.<br />
6, p. 89, nota.<br />
7) D. A. XENOPOLU, unit giunealtil-felitl plinil de eunnoseinte<br />
forte seriose, committe din ripedieiune o errdre analogs In<br />
Convorbirl litterarie, 1872, art. Notice istorice.
STUDIULU II, § 70. 163<br />
SlaviT i GermaniT cunnoscendt pe vechiT RomanT sub epitetulti de Vlach; adeca dominatori,<br />
Si asta calificatiune, lipsita maY in urma de primitivulti sett intellestt de suprematig,<br />
devenindti o traducere adecuata a cuventuluT uRomanusD, Muntenia a fostti clisg. V/achid<br />
de'nteIu de catra Slavo-germanT, apoY prin imprumutt de cdtrg. GrecY, UngurT, OrientalT,<br />
purtandti acesttl nume maT cu preferinta de'naintea cellorti-l'alte provincie alle DacieT, ca<br />
una ce me cu preferinta represinta romanismulti.<br />
EponimT, individualisarT, personificatiunT alle acestorti doue forme, ambele manifestandti<br />
originea nationals, erati Romant-vodg. qi Vlachita-voda, umbrose figure mitologice, create<br />
in evulti media Si carT trdiat inca in traditiunea poporuluT nostru pent pe la finea secoluluY<br />
XV.<br />
Adoptandti pentru usti liturgicti Si officialt limba slavicd. Si sciendt ca vorba "NachiT, deli<br />
de provenintd strains, nu este totusT decdtti unti essacttl ecivalinte allti cuventuluY Romaniz,<br />
Para ca sd fie copprinsa in ea cea maT mica ideid de reprobatiune, MunteniT at admis'o eT<br />
in§iT.<br />
Pe la ii6o-118o, annessandu-se card banatulti SeverinuluT territoriulti agardOnt de<br />
peste CarpatY, ruptti din corpulti TransilvanieT, acesta crescere a statuluT muntent pe socotela<br />
Maghiarilort a inceputt a se esprime de atuncY ?nuke prin Vngro-ci>/achid, ca §i candy<br />
s'artl Slice Fagara0-Severint, care nume, denotandtt noua compositiune administrative a<br />
terreT, a luatti loco in titulatura cellorti dour capT aT natiuniT, de'nteiti principele i maT tarctig<br />
metropolitulti, dert numaY in acte slavice Si grece, cad in celle latine ellu arti fi provocatil<br />
o intempestiva susceptibilitate din partea Ungariel contra unel nomenclature correspunclet6re<br />
litteralmente cu : « terra Ungriae-et-Vlachiae o<br />
Predomnirea Carpatilort a maY ca§tigatt voevodatuluT Bassarabilorti urmdtarea nomenclatura<br />
omogena, egalmente respandita in intru Si 'n affard:<br />
Prrd-Xuntenescd, usata d'o-potriva de ambele laturY alle MilcovuluT;<br />
Zrans-alpina, adeca Peste-muntenid, care ne intimpina mereti in fontane latine, fie maghiare,<br />
fie papale, fie chTartl romane, etc.;<br />
atatany, mime polonti corrupttl prin schimbarea luT n in 1 din forma romanesca locals<br />
a Muntenia D;<br />
cf)rance, nume moldovenescti, datoritti crescetuluT alpestru prin care se desemna despre<br />
Moldova fruntaria ostti-nordicd a TerreT- Romanesci;<br />
Wapas-gi/fo/d, adeca Muntenia-de-gTosti, nume maghiarti pe care graTulti ungurescti din<br />
Ardelti illti prescurteza in cAlfold.<br />
Muntenia set Terra- Romanesca, atatti prin intinderea hotarelorti selle in comparatiune<br />
cu alle cellorti- l'alte staturT romane din evult-medit, pe cat maT cu sena prin prestigiult<br />
de a fi fostti totti-d'a-una centrulti m*driT romdnismultii la nordu de Dundre i chiarti pentru<br />
romanimea transdanubiang., maY purta unti nume, pe care 'lt afflamt in fontane istorice<br />
sub doue forme:<br />
Grosse-W alachie, Valachia-atajor, Vlachia-alaggiore etc., adeca Romania mare, la straini;<br />
.7gare-voevodatd, in titulatura princiard interns.<br />
Degia cu multt inainte de secolult VI, dominatiunea nemuluT Bassarablorti d'a-stanga<br />
OltuluY latine assupra territoriulur numele de Bessarabia, conservatti apol fare intrerumpere<br />
pent 'n suta XV, candti o parte a StatuluY Muntenti dela GalatT pent la Kilia trecendti sub<br />
stapanirea MoldoveT, acesta denominatiune a inceputt a se applica din ce in ce maT esclusivtl<br />
card regiunea BugiaculuY, erg dela 1812 guvernulti moscovitti a intins'o assupra intreguluI<br />
spatit dintre Prutti Si Nistru.<br />
Cuventulti copprinclendtt in sine elementele 3-1-r+6, s'a intemplatti une-orT a se confunda<br />
$lassarabia cu Serbia, incatt ca SerbT erati considerag cate o data, simplu din cause acesteT
164<br />
ISTQRIA TERRITORIALA.<br />
gratuite assonante, atatt anticiT Bassarabi dela Oltti, precumu §i o ramur. a lord maT noun,<br />
urcata pe la 1375 pe tronulti Moldovei in persona luT Petru Mu§att ; den nu numaT aci s'a<br />
resfrantt actiunea omofonieT, ci Inca, intr'unt aliti fenomenti Para allaturare maT remarcabilti<br />
prin multimea, varietatea Si importanta consecintelort.<br />
Printr'unti rebusti eraldicti, forte communti in simbolismulti din tote epocele i din tote<br />
terrele, Bassarabil descompunendu-§T strabunult nume gentilitit in Bass-arabd, purtati din<br />
timpi immemorialT in stemma lord nobiliary unulti set maT multe capete de eilrabt, adeca<br />
negre, ceTa-ce pe de o parte a data nascere famosuluT mitt aliti luY Negru-voclg ca fundatorti<br />
alit staeulur bassarabesct, era pe de alta a cream pentru intrega Romania, qi chiarti pentru<br />
regiunile limitrofe, o intinsa nomenclatura territorials sui generis.<br />
Poesia poporana a vecinilorti nostri SlavT Si TeutonT a fostt naturalmente incantata de a<br />
pute gassi in apropiare la Dunare o fantastica Arabia, pe care s'ati Si grabitt a o celebra<br />
balladele serbe §i bulgare ca Zzrni-eArapi sett a Negri- Arabia, antult epica germane aliti<br />
Nibelungilorti ca Araby, penis Si sagele scandinave din Islandia ca 531a-menn sell ,Arabia,<br />
era MongoliT, TurciT, GreciT §i UnguriT sub felTu de felTu de forme, devenite ce-va maY<br />
prozaice prin supprimerea arabismului Si conservarea numaT a ecivalinteluT set de negru :<br />
Wara-iflak, Wara-bogdan, Nigra--Cumania, etc.<br />
Eminamente poeticti, acestti epitetti nu_se putea tnfige tntr'o singurs regiune definita, precisiunea<br />
fiindti totti ce este maT proza, i astU-!-elTu degia in secolulti Xcaci n'amti voitti<br />
a ne urca maT susti d'o cam datanoT vedemt epica negrets a terreT Bassarabilort latindu-se<br />
nu numal pretutindenT intre Carpals Si Dunare, dert mai impresurandt Incs unti<br />
spatit trans-carpatinti prin metamorfosarea TranssilvanieT in Negra-Ungria, unti spatit<br />
trans- danubianti prin Negra-Bulgaria, Si chTarti insu0 Pontulti se preface in Negra-mare,<br />
adeca se 'nnegresce totti copprinsulti albieT istriane pe ambiT termT aT fluviuluT, avenda dreptti<br />
puntt de plecare Bass-arabia, cuTbult %Yegriloril voevociT.<br />
Affars de a Negra-Romania', remasa. la OttomanY in usti vulgarti pene 'n momentulti de<br />
fatal tote celle-l'alte numiri alle n6stre arabice, pent; Si radecina lorti Bassarabia, incetandt<br />
de secolY a se mg appEca ca.tra Terra-Romanesca, incatt numaY poporulti de pe la Campulungt<br />
maY conserva o obscura traditiune despre acellti Negru-vodal adeca acella banti allti<br />
SeverinuluT carele cucerise intre i i 6o -1 2 Io Fagaraqult, Muscellulti §i Argeqult, urmeza<br />
derO firesce ca legendariT, cronicariT Si chYarti istoriciT modernY aT Romanilort, putint dill -ging<br />
in resfoirea fontanelort, ati transformatti originile StatuluT Muntent inteunt chaosti<br />
de contradictiunT, de falsurl, de travestirl, de impossibilitag, adducendt pe BassarabY din<br />
Bugiacti, facendt uanteit descallecatortb pe tatalt mareluT Mircea, silindu-Iii O. domnesca<br />
canda la 1215, canda la 1240, candy la 1290 etc.<br />
Ne resumamt.<br />
Nomenclatura MuntenieT, in parte essistinte Inca Si 'n parte desparuta dupa secolula XIV,<br />
se reduce la urmatorulu tabellt :<br />
I. Dupa originea nationals romang:<br />
1. TERRA-ROMANESCA, nume etnicti internt poporanti;<br />
2. VLACHIA, nume etnicti slavo- germanti, trecutti la totT ceT-l'altT strainT qi admisti in<br />
limba officials interns;<br />
3. UNGRO-VLACHIA, nume internt strictamente administrativti, civilti qi ecclesiastictl, esprimendt<br />
revendicarea de sub Vngria §i annessarea catra Vlachia a terreY Fagaraqulut<br />
II. Dupa aspectulti muntosg allti terremuluT:<br />
4. TERRA-MUNTENESCA, nume topograficti internal intrebuintatti pe ambele mallurT alle<br />
MilcovuluT;
STUDIULU 11, 170. 166<br />
5. TRANS-ALPINA, adecli. Teste-muntenici, nume topograficti officialti latinli, esternli qi internti<br />
;<br />
6. MULTANY, maY correctli atuntany, nume topograficti polonli, desfiguratti din cellti inter<br />
nli ;<br />
7. HAVAS-ALFOLD, adecl Nuntenid-de-grog, nume topograficti maghiarti;<br />
8. VRANCEA, nume topograficti poporanti moldovenescti.<br />
III. Dupe. mg r im e a territoriuluT Si a prestigiuluT:<br />
9. ROMANIA-MARE, Valachia-major, Crosse-M r alachie etc., nume ierarchicli esternli ;<br />
lo. MARE-VOEVODATU, nume ierarchict officialli internti.<br />
IV. Dupe. dinastia assarabilorg:<br />
1 1. BASSARABIA, nume dinasticti interntl §i esternli;<br />
12. ARABIA, nume dinasticti poeticti poporanti slavo-germanli ;<br />
I 3. NEGRU-VOEVODATU, terra lul Negru-voclei, nume dinasticti poeticti poporanti interntl;<br />
14. BLA-MENN, Negrit-oment, nume dinasticti poeticti scandinavti;<br />
15. NIGRA-CUMANIA, probabilmente eltete-2(unok, adecli. Negrit-`Comad, nume dinasticti<br />
maghiarli, applicabilli §i catra Moldova;<br />
16. KARA-ULAG, W. igni-Romcinid, nume dinasticti mongolti;<br />
17. TZRNI-TATARE, Negra-Z (Vara, nume dinasticti serbti;<br />
18. KARA-IFLAK, Ne'grii-Romania, de unde apoY Kara- Bogdan pentru portiunea d'a-drepta<br />
MilcovuluY, nume dinasticti turcti ;<br />
19. MAIPO-BAAXIA, nume dinasticti neo-grect, maY cunnoscutti relativamente la Moldova.<br />
Tote acestea intr'o strinsli. legatura, de origine cu NEE RA.-UNGRIA ca numele TransilvanieT,<br />
cu NEGItiBULGARIA ca numele Dobrogil, qi cu MAREA- NEORA...
STUDIULU III<br />
ACTIUNEA NATUREI ASSUPRA OMULUI
§ 1.<br />
NATURA MUNTENIEI.<br />
Una Anglesti forte solidi §i fOrte observatora, vechTu consula britannicti in Buccuresd,<br />
sir William Wilkinson, incepe unulti din capitoliT opereT selle cu urmat6rele cuvinte:<br />
GVecinetatea MariT-negre §i a Balcanulul d'o parte, a Carpatilora de cea-l'alta, face cli-<br />
Gma ambelort principate romane schimbacTOsa qi suppusa unorti rapecti variatiunT de tern-<br />
Gperatura. arida suffla ventula nord-esta, &Tara in midi-locula verel atmosfera se re-<br />
G cesce d'o data penis intr'atata ca. locuitoril sunt silitT a recurge la vestminte maT sub-<br />
Gstantiale. Ventula dela sudti adduce caldura si timpti frumosa, dera generalmente de<br />
a scurta. durata. Vera este fOrte ploi6sa; in iuliti §i in iunitl cu furtune viscolOse, cart revinti<br />
a in tote serele la aceTa-§T Ord. trna maT tota-d'a-una e lunge Si monotone, Si caldurele vea<br />
debuta subitamente din celle anteie cline alle luT maTu, astti -fellu cy deliciele unel pri-<br />
Gma-vere regulate sunt aci pulinti familiare. Porliunea cea maT aspra a erne se incepe dela<br />
Gprimult patrarti alit luT decembre, Si acella-0 gradt de frigti cu putina varialiune line<br />
pens pe la miclu-locula luT februariti, canda IT succede o temperature umeda Si nesalubra,<br />
a durandu apoY pens la malu. Dunarea Si tote riurile aceste regiunl remand degqrate in<br />
a intervallu de Besse septemane, ghiata lord fiinda destulla de tare pentru a susline trans-<br />
Gportulti celleT maT grOsse artillerie. In genariti si 'n februariti ninge Si lumea amble cu sanie.<br />
Celle mai frumose Mille alle annuluT se 'nceptl de pe la finea luT septembre si tint ate o<br />
a data pen6 pe la finea luT novembre, dera noptile sunt escessivamente red qi nesanetose.<br />
GCalletoriT, carT nu se aperg, atuncT prin flanelle Si haTne calde contra pernicioseT influinle a<br />
anoptilorti, sunt espuqT a capeta felTurite frigurT Si pleuresie. Neregularitatea climeT, umi-<br />
Gditatea soluluT Si mullimea baltilora essercita aci o visibilg, inriurire assupra diverselorti<br />
a specie animale, precumtl qi assupra vegetatiuniT. Ur§iT, lupil Si vulpil sunt de o nature ti-<br />
a midg. Si pulinti pericolo§; affara numal canda amblg, in numer6se haTte, ceTa-ca se 'ntempla<br />
G adessea in noptile celle maT red alle erneT. Animalil domesticl sunt remarcabilT prin<br />
blandeta. Carnea de boti, de porch, de Old, de venatu Si de passerl n'are una gusto pro -<br />
a nunlatti ; legumele sunt putina gustOse qi florile pulinti aromatice. In fine °multi, capti-d'o-<br />
G pera naturel, este aci greoitl §i m011e. Fara passiunl violintY, Para energia in caractera, ella<br />
a manifests o repulsiune firesca contra a tau felTulti de munca corporals sea intellectuals.<br />
a Negre§ittl ca aceste disposiliunl pott proveni din cause morale, dera in Romania causele<br />
Gfisice sunt cello pulinti totti atata de active. a 1.<br />
MaT pe scurta, Omeni; cai; boil, u/*T, lupiT, vulpiT, gainele, ralele, florile, 'Axle Si erba<br />
1) Tableau de is Moldavie et de la Valachie, Paris, 1842, et Is nature du 'Mame paludeen, Paris, 1865, in-4, p. 17.<br />
in-8, p. 114-116. Cf. OBEDENARU, Des Sevres des murals, GRECESCU, A ssupra emanatiunilorii palustre, in Gazette<br />
Bucarest, 1871, in-8, p. 23. stALDAaascu, Sur l'origine epItalelorii,<br />
Bucuresci, 1869, nr. 6, etc.<br />
22
170<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
campuluT, pene si gustulti fripture, to si tote se ticalosescd, se piticescd, se trandavesco in<br />
nefericita Romania, din causa emanatiunilord palustre, din causa caprici6seT temperature,<br />
din causa soluluT si atmosfereT, din causa a o multime de agintI ce se chiama forte bine<br />
in sciinta igienica: circumfusa.<br />
Permistt unul turistd a constata o actualitate si a semnala proveninta'T cea maT immediata,<br />
cea maT evidinte, cea maT palpabila, deli chiarti densiT art trebui O. specifice tottd'o-data<br />
cent putinti zona observatiuniT, ert nu se generaliseze intiund modu absolutti; nu<br />
e permisti tnse unul istoricti, caruTa nu i se Terta a taia dintr'o lovitura noduld luT Gordia,<br />
in locd de a cauta passe la passel o lege providentiala permaninte, esplicandd apoT cu sta.ruinta<br />
totti ce se pare a fi o deviatiune:<br />
g Sucht das vertraute Gesetz in des Zufal's grausenden Wundern,<br />
g Sucht den ruhenden Pol in der Erscheinungen Flucht!,2.<br />
Caracterele fisice alle pamentuluY romanescid fosead elle totti-d'a-una ast-felTu dupa cumtl<br />
ni le descrie Wilkinson?<br />
De n'ati fostd asa, urmeza necessarmente o aka intrebare: cumtl anume O. fi fostd, si<br />
care trebuY sä fie diverginta totala sell partiala a effectelorti in comparatiune cu ceia-ce<br />
este ?<br />
De all fostd totti asa, de nu s'a schimbatti nemicti seti pre-putind, de a remasti aprOpe<br />
intacta aceTa-sT constitutiune geologica si meteorological acella-sT gTocti termometricti, barometricti<br />
si igrometricti, atuncT cumd dero de s'a modificatu atatti de radicalmente natura<br />
organica?<br />
Nu maT departe decatd in secolulti XIV, carele ne preoccupy maT in specia in opera de<br />
fata; nu maT incollo decatd intre anniT I30o-140o, alta-minte destulltl de apropiatT de clillele<br />
n6stre, fost'a atatti de caclutti, atatt de slabanogtl, atatd de insipidti Romanulti din<br />
Muntenia, dupa cumtl elld ni appare in relatiunea luT Wilkinson, fara a maY vorbi de vite<br />
sett plante, -si maT allesti despre gustultl lord curatti gastronomicd ?<br />
Ce sa. respuncla 6re la o assemenea indouela viteziT luT Alessandru Bassarabti, aT luT<br />
Vladislavd Bassarabti, aT luT Bassarabti Mircea, de'naintea carora, in cursti de und -yen<br />
intregd, se puneau pe gandurT UnguriT, SerbiT, BulgariT, TatariT, TurciT, tote nemurile Invecinate,<br />
chTartl dila in fruntea acestora se afflati nesce gigantT ca tzarultl Stefanti cellti Forte,<br />
ca regele Ludovicti cent Mare, ca sultanuld Baesidd Fulgeruld, ca imperatuld Sigismundti ?<br />
At atuncT nu era in Muntenia totti felTuld de mlascine si mocirle cu funestele lord effluve<br />
febrifere? all nu era o temperature tow atata de estrema in frigt si'n arsita, in uscacTune<br />
si'n umiditate? ati nu erati tote motivele morbide, pe cate ni le-a spun si pe cite a uTtatti<br />
Inca sä ni le insire Wilkinson, incatd le vomt spune noT insi-ne maT la valle?<br />
Si decd aka data, in fata uneT pressiunT fisice analOge, Romanuld dela Dunare a pututd<br />
sä uTmesca ltunea prin marimea personalitatii selle, cumtl del-6 de nu se maT buccura ells<br />
actualmente de aceTa-sT immunitate contra acelleTa-sT actiunT esteriore? si decd nu se maT<br />
buccura asta-cIT, apoi Ore prin ce specia de transitiune, redobandindu-sT vechTa'T aptitudine,<br />
arts pute sä se buccure incal many sett poimanT ?<br />
Precumd vedetT, problema devine dintre celle maY complicate si maT importante tottt -d'odata,<br />
cad intr'insa rolluld istoriel este nu numaT a clarifica o situatiune antica., a restabili o<br />
imagine trecuta, derd Inca maT cu soma a prevesti si a prepara o possibila regenerare viit6rig<br />
a uneT natiunT. .<br />
Vomd merge incetd, cad sunt unele cestiuni in cad callea spre descoperirca veritatiT se<br />
2) SCHILLER) Horen.
STUDIULU UI, 1 2. 171<br />
assem&la cu angusta punte ce duce peste prapastie la paradisula luT Mahometa : una singuru<br />
passa precipitatti, Si aT perduta perspectiva de a agTunge la tinta!<br />
Mai anteTul ca o nedispensabila introducere in material cats, sa ni se spung: pent la ce<br />
puntu se pote subordina, sea trebuT vrenda-nevrenda sa se subordineze unit popora, in bine<br />
si 'n ret, inriuririT pamentului?<br />
A admitte fara cercetare §i fart. restrictiune dictatura glebe; a trece peste idiosincrasiele<br />
individuale §i de ginte, a uTta principiulti atavismulul, a nu recunnosce Provedinta, a nu lassa<br />
omulul liberula sea arbitriti fact cu natura Si cu Divinitatea,este a nu intellege istoria.<br />
§ 2.<br />
'PEORIA ACTIUM CLIMEI ASSUPRA OMULUI.<br />
Cu cincT secolT inainte de nascerealuT Cristti, sunt acuma doue miT patru-sute de annT<br />
Si mai bine, de'nteitt Khung-fu -tset in China Si apol Ippocratti in Ellada constatati legea<br />
desvoltaxii climatologice a natiunilora.<br />
TotT ate vorbitti despre marele Greca; neminY, nicT chTara scriitoriT ceT maT nouT assupra<br />
filosofieY istorieT1, n'aa voitti sa cunnOsca pe marele Chinese.<br />
Si totu§T ecce ce dicea Khung--fu-tset cu multa inainte de Ippocrata :<br />
a A ave apucature bine-voitOre Si dulcT pentru a instrui pe OmenT; a aye compatimire<br />
a pentru ceT rescullatT din retacire contra ratiunii; acesta'T fora virilg a terrelora sudice, prin<br />
((care se distinge intelleptula. A'§Y face culcuo cu samcelle de terra Si cu armure din peile<br />
ferelorti selbatece; a privi fara fiorT apropiarea mortiT ; acesta'T fora virila a terrelorti nora<br />
dice, prin care se distinge vitezult b2.<br />
Peste optti secolT dupe. Khung-fu-tseti, unt osta§a romanti Flavin Veptia facea din vorba<br />
in vorba acera-§T observatiune.<br />
Ella dice:<br />
aDupa. opiniunea 6menilorti cellorti maT competintT, natiunile sudice, suppuse estremeT<br />
a ar§ite a s6relui, au maT multa intelleginta, derU maT putina sanger ceTa-ce le face sfiiclOse<br />
a§i tem6t6re de a da pepta i'ntr'o lupta, cad sciendu-se anemice, lorti ii e frica de rane;<br />
apopOrele nordice, din contra, departate de caldure solare, ati maT putina, intelleginta, dera<br />
aunts sange abundinte, care face dintr'insele ceT maT bunT luptatorT; a§a del-6 pe soldatT<br />
a cata sa-T luama din nesce terre intermediare, incatu nicT sangele sä nu li lipsesca pentru a<br />
apute infrunta ranele §i men-tea, nicT acea intelleginta prin care se mantine in armata discia<br />
plina Si care este d'o-potriva utila. in resbellu si'n consili0 v3.<br />
Pentru ca unti Chinesti §i anti Roland, nedependintT unulti de altulu, fart, O. ft sciutti<br />
nicT macara deca essista. unde-va China pentru Vegetia sea Roma pentru Khung-fu-tsea,<br />
pentru ca ambit sa<br />
fi espresstl o singura. ideia., ba Inca apr6pe in aceTa-0 ordine logic,<br />
1) Bunk lid, LAuRrisir,,Philosophie de Phistolre, Paris,<br />
1870, p. 99 sqq., unde ciesvolta, actiunea climeT, combs ttendk<br />
pe Montesquieu si Herder.<br />
g) Tchungynng on Pinyarlabilite dans le milieu, cap.<br />
10, § 3-4, in rA.urima, Les livres sacrd de POrlent, Paris,<br />
1841, in-8, p. /65. Avail' des manieres bienveillantes et donces<br />
pour instruire les hommes; avoir de la compassion pour<br />
les insenses qui se revoltent contra la raison: voila. is force<br />
virile propre aux contrees meridionales ; c'est k elle que s'attache<br />
le sage. Faire sa couche des lames de fer et des cuirasses<br />
de peaux de betas sauvages ; contempler sans fremir<br />
les approehes de la mort : voilk la force virile propre aux contrees<br />
septentrionales, et c'est a, elle que s'attachent les braves."<br />
vEGErnis, Institnta rot milltarisj lib. 1, cap. 2: Quo<br />
loco ea, qute a doctissimis hominibus eomprobata sunt, non<br />
omittam. 0 mnes naVones, gum vicince sunt Soli, nimio calore,<br />
siccatas, amplius quidem sapere sed minus habere sanguinis<br />
dicunt: ac propterea constantiam ac fidueiam cominus non<br />
habere pugnandi, quia metuunt vulnera, qui se exiguum sanguinem<br />
habere noverunt. Contra, septentrionales populi remoti<br />
a Solis ardoribus, inconsultiores quidem, sed tamen largo<br />
sanguine redundantes, aunt ad bella promptissimi. Tirones<br />
igitur de temperatioribus legendi aunt plagis, quibus at copia<br />
sanguinis suppetat, ad vulnerum mortisque contemptum, et<br />
non possit deesse prudentia, qua' at modestiam servat in castris,<br />
et non parum prodest in dimicatione et consiliis."<br />
Despre ceT-PaltT dassieT greet si latinT. vedl UKKERT, Geographic<br />
der Grieehen and Romer, Weimar, 1821, in-8, t,<br />
2, p. 1'4-179, unde cited, pe .rodotd, Titii-Livifi, Tacitti,<br />
Galenk etc.
172<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
agTungendti fie-care pe o calle proprig. la unit resultattl identicti, trebue sg fie copprinst in<br />
observatiunea lorti commune, unti mare fondt de veritate.<br />
Antagonismult moralti intre nordt si sudt, bogy is globulelorti sanguine in cella de 'nteTu<br />
si putinetatea lorti in cellti- l'altti, cunnoscuta chTart sub numele tecnictl de angniie des<br />
pays chauds ; adeca tott ce at sciuttt degia Khung-fu-tseti si Vegetit, este o dogma in medicina<br />
de asta-c1.14.<br />
O cugetare fugitiva a devenitti inse o sciinta intrega, unti corpti compactti si sistematict<br />
numaY sub condeTulti anticuluT medict grecd dela Cos.<br />
Appocratti este adeveratult parinte alit climatologiel.<br />
Lab6rea moderna, atatt de orgolli6sa, abia putu descoperi in realitate, de atuncY si pent<br />
la Humboldt, pe icY pe collea ate ce-va care sa nu se gassesca in nemuritona opuscolti :<br />
imp/ Eciporo, RciTtuv, Tomo.<br />
Pent si acestti titlu alit capti- d'opereY luT Ippocratti resume, in sine ultimulti cuventd alit<br />
sciinteT climatologice: aerti, ape si locurT.<br />
NicT atmosfera, nicT idrologia, nicT topografia nu sunt sufficiinti, intru Olt le Tea cine-va<br />
separamente.<br />
uIppocrattidice unult din discipoliT seT ceT maT celebriattribue effecte morale nu nuumaT<br />
temperatureY aerulur, ci tuturorti cellorti-l'alte calitatT atmosferice intrunite ; nu numaT<br />
ugraduluT de latitudine alit pamentuluT, ci inca naturel selle tellurice, naturel productiu-<br />
nilorti selle, naturel apelorti ce 'la percurgt. Ellt se silesce a descrie cu essactitate tote<br />
a particularitatile ate potti attrage attentiunea in studiulti diverselort terre si carT le disutingt<br />
maT in specie.. Pentru densult, ca elemente necessare alle cestiunil, sunt tote obiectele<br />
uimportante proprie fie -cant regiuni; tote calitalile constante si pronuntate prin carT aceste<br />
obiecte potti affecta simturile si a modifica natura umana. Acesta semnificatiune a cuvenutuluT<br />
dimei e singurg. complete,. Clima nu p6te deft a fi restrinsa in circumstantele particulare<br />
.alle caldulul si friguluT, ci ea imbratiseza inteunt modti forte generalt totalitatea circumustantelorti<br />
fisice alle uneT localitatT; si tote trassurele caracteristice, prin carT natura a<br />
distinsti differitele terre, intrg, tote in conceptiunea<br />
Ecce in ce simtt intellegemt si noT clima, dandu-T inse, pentru a preveni orT-ce confusiune,<br />
numele maT putintl marginitt de n a t u<br />
In limbaglulti filosoficti omult fiindti ego, actiunea natureT assupra'T insemneza rapportulti<br />
activti alit luT non-ego.<br />
Este ceTa-ce in 4illele nOstre d. dr. Bertillon a numitti mesologia, adeca sciinta midst -loculuT<br />
ambiante.<br />
§ 8.<br />
GiNTEA NARGININDU ACJIUNEA NATURE!.<br />
OrT-catti de copprincletord art fi intellesulti ippocratict allti conditiunilort climate rice,<br />
si orT-catd de s!matrica teoria s'arti pute cladi pe densele, realitatea se va arreta adessea<br />
rebella conclusiunilort cellorti mai legitime, si istoricult va fi silitti sa esclarm cu nedomerire<br />
: este ce-va maT pe sust de materig!<br />
4) BECQUEREL, Traite &hygiene, ed. 3, Paris, 1864, in-8,<br />
r. 299. ROCHARD, Acelimatement , in Nouveau dictionnacre<br />
de medechte, ed. Jaccoud, Paris, 1864, in-8, t. I p.<br />
183 sqq. PERRIN, De Pacciimatement, des modifications<br />
direrses quOl<br />
pout imprimer a la sante etc., Paris, 1845,<br />
in-4, these. CREBESSAC-VERNET, De ',influence de la temperature<br />
sur Peconomie Johnnie, Paris, 1846, in-4; etc.<br />
Multimea cartilord medicale, ce le-amd pututC consults si<br />
le vonifi vita mat la valle, o datorimd amabilitAtiT, cu care<br />
nY-ad desehisil bibliotecele lord particular° dd. doetorT V.<br />
VIlideseu, Petrini, Obederard, Malddreseu, Z. Petrescu etc.<br />
6) CABANIS, Influence des climate sur les habitudes morales,<br />
in Rapports du physique et du moral de l'homme,<br />
Paris, 1865, in-8, t. 2, p. 139-140.<br />
6) Lrr-rsg et ROBIN, Dietionnaire de medecine, Paris,1873,<br />
in-R, p, 953, art. Mesologie. BERTILLON, Acclimatement,<br />
in Dictionnaire encyolopetlique des sciences medicales,<br />
Paris, 1864, in-8, t. 1, p. 270-323.
STUDIIILII III, g 3. 173<br />
MaY anteiti chiara in sfera materiala se observa isolandu-se tint elementti maY putina<br />
brutti, de§i tat materia ; unti elementti nu numaT organicti, ci inca umant ; unti elementti<br />
forte tenace, a caruTa resistinta contra tuturorti pressiunilorti topice, deed nu tottl -d'a -una<br />
le tnvinge, incaT celle maT de multe orl reursce a aglunge la o imp ,care prin compromisti.<br />
Acesta vigurosti elementa, acesta aristocratia a materiel, ca sa ni fie permisti a ne esprime<br />
asttl-felitl, este gintea, pa_ care Ippocratti Si interpretiT seT o uTtasera aprope cu desever§ire<br />
Si 'n virtutea carda BasciT §i stranepotiT Gotilora, bunk, -Org., locuesca de secoll pe acela-§T<br />
costa a Pireneilora, Para ca totu§T o natura esteriOra absolutamente identica sä fipututt assimila<br />
printr'o necurmata actiune de tote glillele vita teutonica cu acea ibericg..<br />
Nemuritorulti creatorti alla climatologieT Slice inteunt passagia :<br />
a PrivitY pe termureniT Fasulul in Asia. Pamentula lorti e umedti, m16.0nosa, caldurosa,<br />
uaccoperita de paduri, scaldata ne'ncetata, sea maT bine inundata cu violintg. de potopurT<br />
de plOig.. Locuintele lord sunt infipte chlarti to sinulti baltelora : Subrede colibe din lemnti<br />
a Si din trestle. Rare-orT FasianiT visiteza orarle §i tergurile invecinate : singurulti lorti miglauloca<br />
de communicatiune sunt nesce luntri scobite din butucT Si cu agiutorulti ctirortl el plu-<br />
s tesca icy-collea pe numerOsele canallurT ce despicg, pamentula lord in tote directiunile.<br />
aApe calde Si statatOrie, putreglite la aria sOreluT Si nutrite de ne'ntrerupte ploTe, sunt<br />
uunica lord beutura. Insu-§T fluviulti lord Fast' este riulti cella maY lenW, ce abia i§T mirg.<br />
undele. Fructele Si erburile nu agTunga aci nicl o data la deplina lora desvoltare : umidi-<br />
Q tatea le refine inteo stare perpetug. de neperfectiune. In fine, aerulti e incarcatti de negure.<br />
uPrin lucrarea tuturorti acestorti cause Fasianil differa de tog cer-l'alti OmenT. Statura<br />
«lora e inalta, dera desfiguratg. prin o grassime atata de neobicinuita, incata corpula se<br />
pare a nu ave nicT vine, nicT muschT. Figura lord e palida, ca Si canda arts suffer' de galabenarT.<br />
Aerulti cella umedti §i negurosu dede vocil lorti o intonatiune ragu§ata. ET sunt<br />
a domolT din fire Si nu pota sustine nicl o obosela....z t.<br />
IcOna e superba, Si totu§T cuvintele luT Ippocratti nu se maT potrivescti cu actualitatea.<br />
Regiunea Fasiana, famOsa Colchida cu berbeculti de aura din mitologia ellenica, este<br />
la piciorele CaucasuluT, correspunglenda cu Imeretia §i maY allesti cu Mingrelia, ambele facenda<br />
parte din Georgia.<br />
Apele, locurile, aerula, maY tote circumfusele se afla aprOpe in aceia-§Y stare patogenica in<br />
care elle erati in anticitate; dert locuitoriT, deli cam mollatecl, sunt inse pre-departe de a<br />
glustifica ultra-limfaticula tipti din relatiunea luT Ippocratti.<br />
Unti proverbiti mingrelianti Slice cg fericirea omuluT consista in a aye una calla, unti §oYma<br />
Si unti ogarti2.<br />
Poporti de venatori este popora de voTnicT.<br />
Intre Fasianil Jul Ippocratti Si MingrelianiT de asta-gli essista dert o differing g. radicals,<br />
macara-ca pamentula lorti a conservatti in trassurele selle caracteristice vechla baltOsa<br />
fisionomia.<br />
De uncle Ore provine acesta intargliatg, rebelliune a omuluT contra naturel?<br />
Causele trebul s.ga, fie multiple, inse una mai cu sema se pare a fi cea maT decisiva.<br />
Nalionalitatea georgiana, din care Mingrelianii sunt o simply ramura, nu p6te fi de<br />
aceia-§T ginte cu anticil Fasianl, o colonic. africana dupa. Erodott3, ci derive, dintr'o aka. tulpina<br />
mai venOsa, maT vivace, mai resistinte, a calif arclare in vaile Caucasulul, pe unde<br />
I) Thei ai6QWV, acivow, apirrvv, LXXXVIT-IX; editiunea luT<br />
CORAY, Paris, 1800, in-8, t. 1, p. 72-6.<br />
2) MALTE-BRUN, Gdographie Universelley ed.Malte-Brun<br />
Ms, Paris, 1851, in-8, t. 2, p. 326.<br />
3) HEROD 1, 109; IT, 104-6; III, 97; VIT, 193.DIONYS. PE-<br />
RIEG., vers. 689. AMMIAN. MARCELL., STRABO etc. EARL.<br />
'<br />
RITTER Die Vorhalle europilisclior Volkergeschichten,<br />
Berlin, 1820, in-8, p. 35 sqg. crude re Oolehi a fi fostfi o coloniA,<br />
indianA, deru argumentiltiunea 'T nu saiisfate.
174<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
ca printr'o colossal, Ora trecura atatea sute de nemuri in successivele migratiuni alle<br />
barbarilord din Asia in Europa, esse posteriOra epocel lul Ippocratti.<br />
Poporele, ca si indivi4iY, se distingd prin maT mares set maT mica intensitate a asa numitelord<br />
predispositiunT morbide.<br />
.Espuneg maT multe persone totti-d'o-data acelluTa-sT currentt de aerti rece: una se va<br />
uplange de colice, alta va capeta o bronchita, a trela va simti preludele unul reumatisma<br />
aarticulard, si asa maT inrollo94.<br />
Se va gassi intre elle chiard cate una din acelle fericite constitutiuni immune, carT trecd<br />
nevatemate prin focti si apd.<br />
Aprope aceia-s1 clima cresce pe LaponT si pe Svegliani: cel de'nteTu menunti, slabT, urritT,<br />
ochesi; ceT-Palti tnaltT, tarT, frumosi, bloncIT.<br />
MaT multe famillie ollandese, stabilite sunt acumtl treT secoli tocmaT la capetulti sudicu<br />
alld Africer, departe de a deveni negre set macarti brune, ail remasti pene in momentulti<br />
de fata ca si candd nicT o data nu s'arli fi miscatti dirt Amsterdame.<br />
Tiganulti dela Constantinopole nu se deosebesce de fratele sett dela Stockholm.<br />
In acesttl modti tote conditiunile curatti fisice se areta une -orl neputinciOse in crancena<br />
lord lupta cu tenacitatea principiuluT de ginte.<br />
Acesta totusi, cats, s'o recunn6scemtl, nu este generalitatea casurilorti.<br />
MaT adessea pamentult si poporulti agTungti la unti felTu de ecilibriti.<br />
aIsraelitii, dice Michel Levy, a caroru imprastiare incepuse cu multti mai 'nainte<br />
de m'ortea luT Cristtl, offers mediculuT o secolara esperiinta universall, despre inriurirea<br />
climaterica. Israelitulti ollandesti, grosti, inflato si lunganti, port, in tOta fiinta luT sigillulti<br />
upredomnirii limfatice; Israelituld din Algeria este macru si bine proportionate, maT multti<br />
uscurtd decatt inaltd, &hest, agerd si indemanatecd. Ecce ceTa -ce T -a facutti clima. Sa'T<br />
a puneii inse allaturi unulti longs altulti, si assemenarea lord de ginte o sA ye surprincla.<br />
Acellea-§1 trassure denOta o origine communA. Ecce ceTa -ce potti face dispositiunile oraganice<br />
contra lucrarii lunge si intrunite a influintelorti esteriOre D 6.<br />
Noi-insine descriseramd altA, date, cu urmatorele cuvinte procesulti formArii materiale a<br />
nationalitatilorti:<br />
O natiune presuppune doue elemente constitutive, unti pamentt si unti nemo.<br />
a Fie-care pamentd are o natura a sea proprid; o naturti, pe care nu o pote nemici influinta<br />
nemului si prin care acelld pamentd se assemena cu elld-insusT si<br />
differs, de tote<br />
celle-l'alte pamenturi.<br />
a Anglia a fostti totti-d'a-una insuld: sub BritanT, sub SassonT, sub Danesl, sub Normangli..<br />
a Fie-care nemd are si elld o naturd a sea propria; o natura pe care nu o pOte nemici<br />
influinta pamentului Si prin care acelld nOmti se assemend cu elltl insusT si differs, de tote<br />
celle-l'alte nemuri.<br />
ArmeniT pastreza ce-va armenescti stereotipti in Francia, in Turcia, in Germania, in<br />
.Italia, in Polonia....<br />
.Astd-feliti fie-care pamentti are o idea a sea speciall in universalitatea pamenturilort,<br />
asi fie-care nernd are o idea a sea specials in universalitatea nemurilord.<br />
4) MICHEL LiVY, Traits d'hygiene publique et priTee,<br />
Paris, 1 69, in-8, t. I, p. 68.<br />
5) KNOX, The races of Man, London, 1851, in-8, p. 473, ap.<br />
amni, La descendance de Phomme, Paris, 1872, in-8, t.<br />
I, p. 2 2. Qf. PAUL DE REMUSAT, Les Sciences naturelles,<br />
Paris, 1857, in-8, p. 20,25-6.<br />
6) Op. cit.,1, 512. Of.BOUDIN, Essal de patholog le dthnique,<br />
in Anuales d'hygiene, Paris, 2-e sdrie, 1861-2,in-8,<br />
t. 13 si 17, passim. BROCA, Recherches sur l'hybriditd<br />
animate, in BROWN-SEQUARD, Journal de physiologic, Paris,<br />
1858-60, in-8, t.'1"3.EDWARDS, in Memoires de la Societe<br />
ethuologique, Paris, 1841, in-8, t. 1, p. 13: Jrn Juif anglais,<br />
francais, ailemand, italien, espagnol, portugais, est toujours<br />
un juif... Le climat, malgre la longue duree de son action, ne<br />
lour a guere donne que des diversitds de teint et d'expression,<br />
et pout -dire d'atitres modifications aussi legeres."
STUDIULU IIL 1 8.<br />
A§eclanclu-se vre-unulti din nemuri pe vre-unuld din pamenturi, legatura cellord doue<br />
specialitatT produce o natiune.<br />
«12nirea de'ntre parnentd §i nemd, pe basea cariTa se inalta o natiune, e atatti de strinsa,<br />
u incatd parnentuld resfrange in tote alle selle imaginea nemului, Si nemuld resfrange in<br />
tote alle selle imaginea pamentului.<br />
«Natiunea, astd-felid formate, se assemena cu ea-insa§T maT multd Inca decumd se assemenad<br />
unulti cu altuld celle doue elemente alle selle constitutive, pamentuld §i nemuld,<br />
oocacT natiunea este unti productd de assemenarT.<br />
'<br />
«Prin urmare, differinta aceste natiunT de tote celle-l'alte natiunT, fiindd ero§T unti productd<br />
de differinte, cats, sd fie §i ea maT mare decumt era differinta cea simply, dintre<br />
aunt pamentti §i unti altd pamentd, dintre unti nemti §i and altd nemd.O.<br />
Nemicti maT correctti ca teoria.<br />
Avendti la mand, acestti criteria allti contopiriT clime cu gintea, s'ard pare lesne la prima<br />
vedere a caracterisa ca §i matematicesce pe ori-ce natiune:<br />
Francesulti Latind4 clima x;<br />
Italianulti =Latint ± clima F;<br />
Romanuld =Latint clima z...<br />
Nemicti inse n'art fi mai illusorit in appl:catiune.<br />
Simply, Si u§6ra in apparinta, cestiunea este in faptd una dintre celle maT diflicile si mai<br />
complesse.<br />
5i ecce de ce.<br />
AnteTu, nu este maY nicT o naliune sub sore care sa nu fi sufferitti multiple Si copiOse<br />
ammestecurT cu alte gintT, de§i aceste casatorie se finescd tott-d'a-una prin predomnirea<br />
nemuluT celluT maT bine constituitd.<br />
Allti douilea, nu este maT nicT o ginte sub sore care O. nu fi trecutti guccessivarnente<br />
prin multe Si diverse clime, remanendd inse une-orT immune, contra pressiunilorti esteriOre.<br />
Anti treilea, nu este maY nicT o clima sub sore care sa nu fi induratu macarti o picatura<br />
modificatrice dela felTurite natiunT.<br />
Aceste treT proptelle arrunca problema intr'unti labirintd.<br />
Pentru a defini pe Francesd, de esscmplu, nu maY agYunge elementara formula, de mai<br />
sust, ci se cere o alts, fgra comparatiune maT complicata, in care sa se prevecla proportionalti<br />
tote gintile cate ad fostd concursd de'mpreund cu cea latina la nascerea natiunii<br />
francese, tote climele cate influintasera anterioramente assupra definitiveY formatiunT a<br />
acellort differite ginti, §i'n fine tote natiunile the essercitasera Si maT de'nainte o fracliune<br />
de lucrare in sfera acellord variate climes.<br />
5'apoT resultatulti uneT assemenT analise cata sd se applice treptatd card tote etatile viueteT<br />
national; constatandu-se gradatiunea cu care urmele tripleT inriurirT converging devinti din<br />
ce in ce maT palide Si maY nesimtite, unele maT multi §i altele mar puling, in proportiune cu<br />
marimea doseT primite dela inceputd §i'n mesura departariT in timpti §i'n spatid dela puntuld<br />
7) HASDEU, Industria nationalii fatil en prineiplulti conenrrintel,<br />
Bucur., 1866, in-8, p. 17.Despre intellesu1ii enratil<br />
moralfi, nu ma, whit, allu cuventuluI ratiune, vetp studiulti<br />
amiculul nostru G. VEGEZZI RIJSCALLA, In Columns Inl<br />
Traiann, 1872, nr. 25 sqq., ¢i italianesce : Che cosa a nazi -<br />
one, Torino, 1854, in-8.<br />
18) CHARLES VOGT, III DARWIN, Op. cit., p. XII : L'heritage<br />
et la transmission des caracteres est, dans le morde organique,<br />
ce que, dans le morde inorganique, est la continuation<br />
de la force. Cheque etre est done le resultat necessaire de<br />
tons les ancetres qui l'ont precede, et pour comprendre son or-<br />
115<br />
ganisation et la combinaison variee de ses organes, 11 faut<br />
tenir compte de toutes les mcdifications, de toutes les formes<br />
rassees qui, par heritage, ont apporte leur contingent dans<br />
la nouvelle combinaison existante. Et de memo que la force<br />
primitive se montre dans le monde physique et suivant les<br />
conditions exterieures, tantdt comma mouvement , tantdt<br />
comme chaleur, lumiere, electricite on magnetisme, de meme<br />
ces conditions exterieures influent sur le resultat de Pheritage<br />
et amenent des variations et des transformations qui FO transmettent<br />
a leur tour aux formes consecutives. IIne tftche immense<br />
incombe done aujourd'hui aux sciences naturelles."
176<br />
ISTOR1A TERRITORIALA.<br />
de plecare, maT tinendu-se apoT semg. 9i de nouele ingrediente ce se adaugc in fie-care<br />
secolti.<br />
Ast-felTu, revenindti la formule algebraice, cu aglutorult cdrora rationamentulti appare<br />
maT plasticti, §i esprimenda prin N o natiune orT-§i-care, prin G gintile constitutive, prin C<br />
climele prin cate trecuse, prin 8 scdderea elementelora vechT Si prin .r adausulti elementelorti<br />
noue, voma vede cc o nationalitate, deco in primula secolti anti essistinteT selle este<br />
N= xG-1-1)C, in ceT-l'altT secolT unulti dups altulti va fi:<br />
N= (xG 8)4- (2)C<br />
N= (xG-23)+(YC-28')-1- 21;<br />
N= (xG<br />
N= (xGna)±(pCns,)+ny.<br />
Dera a gassi val6rea concrete a acestora formule este o munca de titan/a!<br />
Si totu9T istoriculti p6te pone la unit punta sd intreprinc)a acesta colossals opera, 9i fiindti<br />
cc p6te, trebuT s'o fug..<br />
Negre§ita cc istoriculti uneT natiunT, cello multa alit] uneT ginkT, cad timpulti uneT seri6se<br />
istorie universale n'a sossitti Inca, set maT bine clicenda istoria fie-cdriT Jerre, microcosma alla<br />
macrocosmuluT, este cea maT veridicd istoria universals.<br />
Elementulti gintiT ne va preoccupa maT in specia in tomulti II alit acesteT scrierT.<br />
Aci noT amts voitti numal a margini printr'tnsulti cerculti de actiune alla natureT.<br />
Derti acesta actiune, fie ea catt de intinsg., precuma Si este, 6re numaT gintea o mdrginesce ?<br />
§ 4.<br />
INSTITUTIUNILE IIARGININDU ACTIUNEA NATURE!.<br />
Teoriele esclusive sunt acellea ce ati servitti tota-d'a-una maT multi decata orT-ce a<br />
intuneca veritatea.<br />
Illustrulti Montesquieu esplica tote prin climd Si erO§T prin climat, ba Inca inteund simlti<br />
forte restrinsti allu cuventului, cam in felTulu luT Khung-fu-tsett §i Vegetia2, cu multa maT<br />
pe gTosti de vastele vederT alle luT Ippocratti.<br />
Inteuna loch end dice :<br />
PopOrele insulare sunt maT liberale decata popOrele continentale. Insulele sunt geneuralmente<br />
micT, incata o parte a poporuluT nu pote fi intrebuintatc atata de bine la assuuprirea<br />
celleT-l'alte... D3.<br />
Montesquieu observe ella singurti in nota cc Iaponia e forte despotica, den pentru<br />
ca.,. este o insula mare, nu mica!<br />
Ce arti fi c)isti<br />
inse cu call -va annT maT in urma despre Statele-Unite alle AmericeT, atata<br />
de liberale, de§i forte spati6se Si earl nu sunt nicT macarti o insulg. ca Iaponia ?<br />
De ce tace despre Elvetia?<br />
GeneralisarT pripite de acesta categoric, deochianda adevrulti teoreticti prin err6rea<br />
applicatiunilora, n'ati pututti O. nu prov6ce din partea semi-sciinteT alte generalisarT tat<br />
atata de pripite Si nu maT putina erronate in simtula diametralmente contrariti.<br />
UniT s'aa apucatti a contesta din temellia actiunea natureT assupra omuluT.<br />
I) Esprit de lois, lib. XIV: ,,Des lois dans le rapport qu'<br />
elles ont avec la nature du olimat "; lib. XV: Comment les lois<br />
de l'esclavage civil ont du rapport avec la nature du climat";<br />
lib. XVI: Comment les lois de l'esclavage domestique ont du<br />
rapport avec la nature du climat"; lib. XVII: Comment les<br />
lois de la servitude ont durapport avec la nature du climat";<br />
3')-1-y;<br />
lib. XVIII: ,,Des lois dans le rapport qu'elles ont avee la nature<br />
du terrain."<br />
2) Ibid., XIV, cap. 2: L'air froid resserre les extremites<br />
des fibres exterieures etc.", relatfuldfi apol o comics espeiiint&<br />
: j'ai observe le tissu exterieur d'une langue de mouton!"<br />
3) lb., XVIII, 6.
STUDIULU III, k L. 177<br />
Cella may celebru, Para a maT vorbi despre Voltaire', este Helvetius, unti arnica intimtl<br />
ally lur insu§r Montesquieu.<br />
Combattenda proverbiala vitezia a 6menilorti dela crivett, ells dice:<br />
a Deca nordulti are urir albr, sudulti are §i ella ler §i elefang. CititT istoria, §'o se vedetT<br />
pe Hunt, e§itT din regiunea Mar-if de Azofti, inlantuinda pop6re mar nordice; o sa vedetT<br />
ape SarracinT rapedindu-se in glote de pe ardetOrele nasipurT alle Arabier pentru a duce<br />
a desolatiunea pene'n anima Francier, dupe ce triumfasera in Spania §i cucerisera atatea alte<br />
natiunT; o sa vedetT pe acera-sr SarracinT sfaramandti cu o many victori6sa stindardurile<br />
a Cruciatilora, carT nu venTaa din Europa in Palestina decata pentru a sufferi }Attar peste<br />
a battar si r4ne peste rusine. Deca'mr intorca privirile card alte terre, observe acera-§T<br />
a confirmare a opiniuniT melle: fie triumfurile lur Tamerlane, carele dela termiT Indulur se<br />
aurca victoriosti pene la ghiaturile Siberier; fie isbandele Incilorti si vitezia Egiptenilorti,<br />
a renumitY in dillele lur Cirti ca poporula cella mar curagiosti §i meritAnda pe deplina acesta<br />
areputatiune in battallia dela TembreTa; fie mar in sfer§ita acer Romany, alle carora victoari6se<br />
arme ati resunato pene'n Sarmatia si pene la Britannia...!<br />
Ella inchidia apoT, ca de cate orT ceT dela norda vorti fi tnvinstt pe cel dela suda, a fosta<br />
may allesti victoria libertatir assupra servitutil.<br />
Ecce o generalisare tote atata de crudata ca si a lur Montesquieu!<br />
Ea presinta Inse nu may putinti o parte f6rte adeverata.<br />
Pentru Helvetius guvernele sunt respundet6re de firea popOrelorti:<br />
a Fie-care natiune posse& unti mode propria de a vede §i de a simti, cela -ce constitua<br />
acaractera nationals. La tote poporele acesta caractera se p6te schimba, fie subitamente,<br />
a fie putinti cate putinti, in conformitate cu schimbarile rapedf sea tncete in forma guvernamentuluT,<br />
deci in educatiunea publica. Caracterult Francesilora, de-multa cunnoscutti ca<br />
avoTosti, n'a forte tote -d'a-una asta-felTu. Imperatula Iuliana ni spune ea Parisianir IT piaaceaa<br />
fiindti-ca sunt de una caracterti severe §i seriosti ca §i densula. Asa del-6 caracterula<br />
anationala se schimba. Inse candy 6re acesta schimbare se observe maT bine? In acelle moamente<br />
revolutionare, candy popOrele cads d'o data din libertate in sclavia. Mandre §i Inadrasnete<br />
pene atuncY, elle devinti debile si Para anima. n6.<br />
Ce-va mar la valle Helvetius reproduce din celebrula Anglesa Burke urmatOrea espressiva<br />
imagine a mollecrunir in care se cuffundase Venetia sub tempitorea pressiune a unuT<br />
brute regime despotica:<br />
a Venetianula nu este decata unti purcellti, nutrita de catra stapana si pentru usulti sta.panulur,<br />
care 'la padesce intr'unti staulti, permittendu-T a se tavali in gunoTu qi'n mocirla.<br />
a Mare, mica, barb atti, femeia, preota, mirenti, in Venetia totT Baca d'o potriva in trandavia.".<br />
Canda marele oratory brittannica schita in secolula trecuta acesta hidosa tabella, unde<br />
mar erati Ore aceT intrepidr VenetianY din evulti media) carT spulberati armatele germane alle<br />
lur Frederica Barbarussa, desfiintaa imperiulti bizantinti, dictati legY pe Marea-negra, se<br />
luptati pepta la pepta cu Mohameda II?<br />
Si<br />
totug clima remasese acera-§r!<br />
Este dery fOrte adeverata ca vitiula institutiunilora, carT adessea sunt o 6r135. imitatiune<br />
4) Dictionnalre philosophique, verbo : Climat, ¢i Come<br />
mentaire Bur PEsprit des loin. Cf. MABLY, De is legislation<br />
on prinelpes des lois etc.<br />
6) naLvf.-nus, De l'Esprit, Paris, 1818, in-8, p. 409-10.<br />
LAURENT, op. cit., vorbindil despre adversaril lui Montesquieu,<br />
OA pe Helvetius, deli este toemaieellii mai ponderosa.<br />
6) De l'homme, Paris, 1808, in-8, p. 203.<br />
7) Bytom, Traite da Sublime, ap. LIELvA cm, De l'homme,<br />
341:' Le Yenitien n'est qu'un poureeau qui, nourri par le<br />
maitre et pour son usage, est garde dans une Otable oil on le<br />
laisse se vautrer dans is fange et la boue. A Venise, grand,<br />
petit, homme, femme, elerge, laique, tout est egalement plonge<br />
dans is mollesse."<br />
23
178 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
din affara, une-orT unti capricid individuald alld cellorti dela carma, p6te mi§elli natiunile<br />
celle maY bine inzestrate din puntuld de vedere allti pamentuluT.<br />
Acesta tnse nu autorisa cat de putinti a nega radicalmente actiunea climaterica, ci numal<br />
o restringe, precumtl amtl maT restrins'o noT maY susti cu principiulu de ginte.<br />
Insu§T Helvetius se vede ale o data silitti a recunnOsce cu o gTumetate de guru, influinta<br />
circumfusclorit.<br />
Intr'unti locti ellti dice :<br />
T6te evenimentele se leggy.. 0 padure despre nordtl fiindd taiata, se schimba venturile,<br />
seceri§ulti, artile uneT terre, moravurile, guvernamentuld. NoT nu vedemti inse tots. acesta<br />
$inlantare, a cariTa prima veriga se afla in eternitate D8.<br />
Observatiune sublime. !<br />
Derd deed o singura padure p6te sa essercite assupra uneT natiunT o inriurire atata de<br />
grava, ce sa maT clicemd 6re despre totalitatea agintilord fisicT aT uneT regiunT ?<br />
Helvetius s'a prinsti intio cursa de contradictiune, essagerandd pentru §i contra.<br />
§ 5.<br />
OMENII MARI MARGININIM1 ACTIUNEA NATURE!.<br />
Nu numaT originea nationals, nu numaT forma de guvernamentd bung set rea, ci chianti<br />
o singura idea mare, sg-uduindti cu energia totti organismuld umanti, p6te sd. paralize actiunea<br />
climel.<br />
0 idea mare scosese pe nepassatorulti Beduinti din ferbintile deFrturT alle Arabiel, suppunendu-T<br />
o lume dela HimmalaTa pene la Mantled.<br />
Pe cine conditiunile fisice and terreT selle illd inve1 asera. a nu sci dealt O. vagabundeze<br />
Cu §atre din loch in loch, o idea mare l'a urcatti ca printr'o minune la culmea cu'2'ltureT sciintifice,<br />
litterarie Si artistice, facendu-ld sa domine in treT continente prin army. §i prin carte<br />
totd-o-data, prin victoriele unul Harun-el-Reid, prin versurile unuT Farazdak, prin filosofia<br />
unuT Avicenna, prin fatadele AlhambreY !<br />
Si n'are dreptate Buckle, candtt attribue erO§T climeT pene §i asta miracul6sa inaltare<br />
morals a BeduinuluT, sub cuventd cd ea nu s'a operatti in seca §i sterpa Arabia, ci degia<br />
la Bagdatti, la Cordova, la Delhia, in celle maT fecunde laturY alle Mesopotamief, alle India!,<br />
alle Spaniel, unde trebuTa s'o prov6ce avutia pamentuluT1; n'are deplina dreptate, cad totu<br />
acollo, deli fecunditatea este until faptU permaninte, totu0 fenomenulti uneT puterY §i allti<br />
uneT civilisatiunY essuberantl nu s'a manifestatti decatti numaT sub Arabi, §'apoT numal tntru<br />
catti ArabiT erati electrisatT de ideTa cea mare.<br />
0 ide;a mare implica pe unti mare omd.<br />
Alkoranulti este Mohamedd.<br />
Astti-felTu until individti, until verme, until atomtl pote sa smulga. une-orT o natiune de sub<br />
arbitriulti natureT.<br />
Si nu essista nicT o terra catd de desmostenita, unde sä fie peste putinta a se nasce rara<br />
esceptiune a unul mare omiti, cad pretutindenT se p6te intimpla until locuprd de sate -va<br />
palme in care la unti momenta data sa concurga tote elementele uneT assemenT eventualitati.<br />
Corsica a produsti pe unti Bonaparte.<br />
Trufa§a de doue millennie de a fi fostd legenuld unuT Alessandru, Macedonia o sä maT<br />
d6rma p6te intr'o perfecta sterpiciune alte doue millennie.<br />
8) nEothrtus, Mélanges, Paris, 18184 p. 299; Tous gouvernement. Nou's ne voyons pas toutes ces &lanes, dont<br />
lee evenements sont lies. Une fork chrtiord abattue change is premier chainon est dans reternite.4<br />
lea vents, les moissons, les arts de ce pays, les moeurs et le 1) LAURENT, 219.
STUDIULU III, g 6 179<br />
Cronicele orientale ni povestesct cu multa naivitate originea celluT maT mare omt din catT<br />
ati e§itu vre-o data din fundult AsieT.<br />
Ecce narratiunea :<br />
tint Mart, venandt tntr'o Sli cu doul frap ai seT maT micT, intelnesce in campt pe tint<br />
alto 'Mart, care venTa cu o tenera §i frumOsa femeia; temendu-se a nu fi attacatti de catra<br />
treT, Tatarult cent insuratellt o Tea la sanetosa, lassandu-§T nevesta; venatorult cent maT<br />
mare o duce la sine, Si peste noue lune se nasce Cinghiz-hang ! a<br />
De nu pleca la venat6re, de nu era insotitt de altT (low, de nu intelnYa pe unti fricost,<br />
de nu era acesta insuratt, de'0 lasso. femeTa a-casa etc. etc. etc., lumea n'arti fi veautt pe<br />
cello maT terribilti cuceritort, nascutt tntr'unti bTetti corttl din Mongolia, dert a carula posteritate<br />
a domnitti in acella-§T timpti in China, in Persia, in India, pe termiT PontuluT; §i<br />
chiart pene asta-aT, dupa atalTa secolT, nu numaT in Asia, ci chYarti in Europa natiunea<br />
russa, deli de o alta origine Si intr'o alta dirndl conserva de atuncY in caracterulti set profunde<br />
urme alle dominaliunil tatare!<br />
E sicurt ca iu tote terrele data pe MohameaT, pe BonapartT, pe Alessandri, pe CinghizhanT<br />
; derti OmeniT marl dupa mesura timpuluY §i a loculul n'az'i lipsitti maT nicairT, Si maY<br />
nicairT n'ati remasti necombattute de card den§iT immediatti set indirectt, intr'unti modti maT<br />
multt sett maY putint durabilti, pretensiunile pamentului assupra poporulul. b<br />
§ 6.<br />
ACCIDENTELE LOCALE MARGININDU ACTIUNEA NATURE'.<br />
In sfer§itt §i acesta consideratiune este de prima insemnetateaffara de nordt estremti<br />
set de sudti estremti, sunt pre putine Jerre destullt de intinse unde clima O. nu fie Ore-cumt<br />
in anarchic, inlesnindt astt-felTu ea insa-§T omuluT callea de a se emancipa.<br />
Acollo maT cu semi, unde sunt mung, natura gramadesce tntr'unti ang,ustt spatit panorama<br />
aprope a intreguluT globti pamentesca.<br />
Tournefort, facendt ascensiunea AraratuluT, gasise la picT6rele colossuluY vegetatiunea<br />
local, a ArmenieT, ce-va maY susti pe a ItalieT, apoT pe a Franciel §i Germaniel, in fine de<br />
tom in verft rudimentarele plante alle LaponieT, ca §i candt art fi calletoritt in cate-va ore<br />
dela Caucasti penis la Marea-inghiatata.<br />
Humboldt in America observe, in privinta medical, unti fenomenti analogt in crescetulli<br />
Cordillierelort, unde brault inferiorti offers affectiunT biliose ca sub ecuatorli, brault inter<br />
mediart se distinge prin affectiunT catarrale ca to regiunile temperate, brault superiorti<br />
presinta affectiunT inflammatOrie de alle nordulul 1.<br />
Dupa calcule admise, negre§itt approssimative, fie-care gradt de latitudine spre nordli<br />
de ecuatorti correspunde cu o imputinare de 1/2 graft in temperature, ert fie-care radicatura<br />
de pamentt de too metri ecivaleza cu o sarire in susti peste unti gradd de latitudine,<br />
incatt o Inagua italiand de cate-va mile de metri transp6rta pe omti in conditiunile fisice<br />
alle SiberieT!<br />
In Africa, pe calla aria §essuluT c6ce Si frige, la o inaltime de 4000 metri sclipesce<br />
zapeda in miat-locult verel 3.<br />
De§i pesta clecTula din periodti to periodtl poporatiunea Constantinopoli; totu§T la o distana<br />
de cote -va leghe de acollo infloresce unti satti pe muntele Alem-dag, ca la 500 metri<br />
d'assupra mariT, unde cluma n'a pututti petrunde nicT o date.<br />
a) SCHMIDT, G eschichte der Ost-Mongolen on Ssanang-<br />
Ssetsen, Petersb., 1829, in-4, p. 63.<br />
b) cf. BAGEHOT, Lois seientifiques du ddireloPPement<br />
des nations, Paris, 1873, in-8, p. 106.<br />
I) BECQUEREL, op. cit., 205.arr, op. CM, I, 449.<br />
2) Boum', Traits de geographic =Minnie, Paris, 1857,<br />
in-8, t. 1, p. 222.<br />
3) HUMBOLDT, ap. Livr, 1, 272.<br />
4)<br />
BRAYEB., ap. ;Ivy, 1, 4g4,
180 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Corfu si Leucada sunt doue insule din acella-sT gruppo ionict, §i totu§Y statistica ni spune<br />
ca. din I000 de 6menT morn annualmente la Leucada 46 si la Corfu numaT 20<br />
AssemenT anomalie devint cu atato maY marcate, cu cat pe longs mung se mar adauge<br />
termult marina, diversitatT de espositiune catra celle patru punturr cardinale, etc., etc.; tote<br />
cote servisera luY Humboldt a stabili famOsa'Y teoria a linieloril isoterme, cart ni arreta clime<br />
identice preserate icT-collea sub celle maY felTurite latitudinY, set climele celle maT felTurite<br />
invecinandu-se sub latitudinY identice.<br />
Asa der° maT in fie-care terra, ca O. nu clicemt mar in fie-care provincia, cu esceptiunea<br />
numaT d6ra a zonelort polare, se crocnesct §i se contrabalanta mar munte differite nature,<br />
a carora varietate scapa totalitatea uneY natiunT de massa pressiuniT esteri6re.<br />
Este inse nu mar putint adeveratt ca una din aceste differite sub-clime, anume cea maT<br />
respandita, gT6ca tots -d'a-una unt rolls predomnitortl.<br />
§ 7.<br />
CONCLUSIUNRA DESPRE ACTIUNEA NATURE'.<br />
Amt desfasuratt principalele marginT alle actiuniT natureT assupra omulul.<br />
Urmeza. 6re ca acesta actiune sa he nulls ?<br />
Din contra.<br />
Gintea, institutiunile, ideiele set barbatir marY §i recursult la accidente locale pott tnvinge<br />
tirania pamentulur, dert nu-lt distrugt, ci abTa neteclesct pe d'assupra.<br />
Dintr'unt lace esse o mlastina, o mlastina se preface inteo liveda, o liveda cine mar scie<br />
in ce; inse nicT o data nu vetT vede acollo unt munte.<br />
TotY locuitoriY planeter terrestre strinsT la tint loco n'art pute sä nivelleze AIpiT, set sä<br />
astupe acea Mediterrana carira Herdet nu se sfiea a -Y attribui civilitatea EuropeT 1.<br />
EgipteniY radicasera monstru6se piramide, dert n'ati fostt in stare de a schimba nasipult<br />
in argilt, precumt nicY argilulti nu se schimba in granitt.<br />
Luati de pe podurT unt cer§etort, invetati-lt putina carte, dati-T unt lustre socialt, imbraccati-lt<br />
elegantt si aseclati-lt inteunt tilbury set pe bancele unuT parlamento ; este o inmensa<br />
deosebire, inse acellair individt ; unt individtt in care s'a desvoltatt ceTa-ce avea mar<br />
bunt, s'at mascatt partile celle relle, p6te chiart s'ati chloroformisattl; dert nemict not,<br />
nemict supprest, nemict adaust !<br />
Neputincro0 a metamorfosa o fiinta atatt de mobila si atato de impressionabila ca omult,<br />
cumt 6re sä revolutionamt radicalmente impassibila constitutiune fisica a uneT terre intregT?<br />
Una essemplu.<br />
NicY o ginte nu tntrece pe Anglesi in persisting,, in stabilitate, in aria, in individualismd.<br />
De vr'o dour secolT er se stramuta la nordult AmericeY.<br />
Selbatecia noueT lumi dispare sub neobosita munch. de bratt §i de minte a colonuluY britannict.<br />
Padurile si baltile agrungti a fi cuTburY de civilisatiune.<br />
Spiritulti a biruitt materia!<br />
ET bine, Anglo-americaniT marturesct er-insir, ca o neperceptibila actiune a climeT iT apropia<br />
cu 'ncetulti din cli in Ali maT multi de natura fisica qi morals a barbarilort indigent.<br />
6) Statistical Reports on the sickness, mortality etc.,<br />
London, 1840, in-f., ap. BOUDIN, Geogr. med., II, 216.<br />
1) Ideen nu. Philosophic der Geschichte, in Silmmtliche<br />
Werke, Gotha, 1853, t. 28, p. 41; t. 29, p. 73. Toth aci vomit<br />
mat cita dinire adejliT scold istorico-climatologice, unit de<br />
tottlessageralT: BODINUS, Meth odus ad facilem historlarum<br />
'lt<br />
cognitionem, Paris, 1666, in-4, si De la Republique, Paris,<br />
1576, in-f.; WILSON, Some observations relative to the<br />
influence of climate, London, 1780, in-8, BONSTETTEN,<br />
LIlommo du Midi et Phomme du Nord, Geneve, 1824, in-8;<br />
FoissAc, Do Pinfluence des climats sur Phomme, Paris,<br />
1867, in-8; KARL RITTER, Erdkuude etc,
STUDIULU III, 3 9. 181<br />
Tankee devine Hurontia!<br />
Unti Hurons cults, precumti e cults pamentulti luT; dero conservanda acella-§T simbure<br />
pe care'la avusesera unula si<br />
altulti in starea lora primordiala.<br />
Din mace§ti vets aye unti trandafirts, o roza cu o suta de foT, nicT o data tnse una crina!<br />
Institutiunile, OmeniT marT, recursula la accidente locale, nemicti Si neminT nu face maT<br />
multa decatti ceTa-ce acuse gintea in State le-Unite.<br />
Natura nu uccide liberulti arbitriti, nu impedeca progressulti, nu popresce realisarea<br />
cellorti maT frum6se tendinte alle uneT natiunT; dera ea li imprima o directiune, o directiune<br />
adessea intrerupta §i apoT re'nnodata din intervalla in intervalla; o directiune ce nu peke fi<br />
aceTa-§T la Tamisa §i Bosfora, in UralY Si Ande; era supra-directiunea tuturorti directiunilora<br />
climaterice partial; precuma §i tote cate remanti nestrabattute pentru cugetulti omuluT,<br />
este in Provedinta..6<br />
Acumti ni e permisti a trage urmatarele doue conclusiunT:<br />
1. NumaT printr'unti studio monograficti anti natureY fie-casiT regiunT cu tote particularitatile<br />
selle, era nu prin idee generale preconcepute, se pOte constata actiunea'T assupra<br />
omuluT, differita in felTurite Jerre atatti dupa propriulti sett fonds, precumti §i dupd reactiunea<br />
gintii, a institutiunilora, a Omenilora mad, a recursuluT ra accidente locale, §i altele.<br />
2. Gintea, institutiunile, OmeniT marT, recursulti la accidente locale, cu atatti maT vertosa<br />
altele maT menunte, modifies numaT superficialmente fondula naturals ally uneT regiunT, §i<br />
prin urmare actipnea'T assupra omuluT.<br />
0 data agrun0 ad, scienda ce'T clima Si carT sunt restrictiunile selle, adeca possedenda<br />
o deplina definitiune a teseT, noT voma analisa Para a §ovai natura fundamentala. a MuntenieT<br />
in celle maT caracteristice epoce:<br />
1. Sub Erodota cu patru secolT inainte de Crista ;<br />
2. Sub Ovidia in c,lillele MantuitoruluT;<br />
3. In periodulti formatiuniT limbeT romane.<br />
I.<br />
ERODOTU<br />
§ 8.<br />
TESTULU LUI ERODOTU DESPRE DACIA.<br />
«Parintele istorieTv,cacT acesta epitetti s'a data luT Erodota cu totti dreptulti §i nu i se<br />
va rapi nicI o data', cercetase personalmente aprOpe intregula terma appusenti anti MariT<br />
negre.<br />
Intr'una loci, vorbinda despre regiunea dintre Boga §i Nipru, adeca cu multi maT suss<br />
de gurele NistruluT, ells dice forte limpede: «cu insi§T ochiT meT amb vec).ut'o a9.<br />
a) DE QUATREFAGE, till Revue des Deux Blondes, 1861, t.<br />
1, p.964 sqq.,ap. LAmENT,112.Vell esplicatiunea pe largti<br />
a acestul importantil fenomenti in DESOR, ap. BOUDIN, Geogr.<br />
med., II, 197-203.<br />
b) Desvoltarea teoriel providentiale vets] in Vol. 2, Studiulti<br />
IV, § 1-3.<br />
1) 0 frumosii, appreciare a muncel istorice a Jul Erodotii,<br />
vedT fn DAHLMANN, FOr8C111111Fen auf dem Glelete der Ile-<br />
schichte, Altona, 1832, in-8, t. 1, p. 1-236.<br />
2) Lib. 1V, § 81: Toacivde Airroc cinicpagvOv got h Oiptv."<br />
Not cit4mit §i vomit citape Erodott durii celle mat buns doue<br />
editiunl penii aeumti cunnoseute: lierodoti Music, ed. Creuzer<br />
et Bilhr. Lipsim, 1832, in-8, §i Historiarum lila' IX, ed.<br />
Dindorf et Muller, Paris, 1844, in-8, cart ati ulilisatu §i ati<br />
perfectionatii tote luerlirile anteritire alle lul WESSELING, REIZ<br />
§i SCHAEFER, SCHMEIGHEUSER ete.
182<br />
'STOMA TERR1TORIA LA<br />
In alte doue passage mentioneza mormintele regilort cimmerianT3 §i urma de petra a<br />
luT Ercule4, ambele pe lnallulti resaritenti aliti NistruluT.<br />
Nemicti nu arreta ca Erodotti va fi strabattuta in adancula pamentuluT romanescti de<br />
asta-4T; dera totulti probeza cä ellt cunnoscea de aprope littoralulti marina ally DunariT,<br />
de unde apol, probabilmente dela coloniT milesianT din urbea Istria, a§eclata la gurele fluviuluT<br />
5, nu-T era greti a cullege notiunile celle maT positive assupra uneT portiuni ore -can din<br />
territoriulti interiorti pent la Oita, §i chlarti mai incollo.<br />
In adevera, relatiunea'T despre terra nostra este de o essactitate surprincletoria ; negresitt<br />
inse cu essentiala conditiune de a fi bine intellese cuvintele selle, cacT inteunti testa anticti<br />
e gravy, o singura litters reti citita sett unti singurti punttl reti intercalatt, erti maT cu sema<br />
necombinarea tuturorti indicatiunilora contestulul.<br />
Dintr'o legiune de commentatorT, intre cart ati figurata nesce sommitatT ca Niebuhr' sea<br />
Lelewel", maT nicT unulti n'a reuitti a surprinde idea luT Erodotti §i a o verifica printr'o<br />
vigurbsa confruntare cu natura cea viud.<br />
GetiT Si Dacil nu trecusera Inca Dunarea.<br />
Romania actuala intr'o mare parte se affla sub dominatiunea Scitilora.<br />
Inse pent unde anume?<br />
Aci e petra de poticnire.<br />
MaT anteiti ecce testula :<br />
,Elal de oi'de of Aiyav airrOv riate019 7rOteireeq, des 41V ye qq.Ext9lxiis zeiens Ian)) IhEY o (Si0178c, toy 're 2341;9as 170meat%<br />
ialifiat,Ellnveg de 17veirrOv, xai alAos Ticceartin xed !AecceOs se xai Ncincceec xai 'Oed/acuis. `O /ay ffeei-cog ier5teic<br />
nValt =USA& /drag Rai nvas ;pi Om,<br />
alvaxoevoiivat virkrtecp to -iidwe, 0 di deti-revoq ley&eis TcaearrOs nvic ionielgve<br />
nlov xal Acicrawv,d di di Ileavig to xai 0 Ncinaetc xcil 'Oednaads 4711 MEZOY TOYMN IONTEZ iecillovas is -cOvlateo;<br />
aerriyiviecrivraAol ZxvOlioi aviimln&dvovai akciv Ix di 'ArceOlieawv Mciets o.restiOs. (Shoe crewilaystat tu, Tat(up".<br />
Traductiunea latind stel-eotipa sund:<br />
a Qui ilium (Istrum) augent, hi sunt: primum quinque, qui Scythicam terram perfluunt: is<br />
((quern Scythae Porata, Graeci vero Pyreton vocant ; turn deinde Tiarantus ; porro Ararus,<br />
a et Naparis. et Ordessus. Quem primo loco nominavi horum fluviorum, is magnus est, et ad<br />
a orientem fluens aquam suam cum Istro miscet ; secundo loco memoratus, Tiarantus, magis<br />
aalp occidente, estque minor. Ararus vero et Naparis et Ordessus, medium inter hos cursum<br />
tenentes in Istrum influunt. Hi sunt fluvii in ipsa Scythia oriundi, qui Istrum augent. Ex<br />
a Agathyrsis autem decurrens Maris fluvius itidem cum Istro aquam suam miscet".<br />
§ 9.<br />
ECUIVOCITATEA ESPRESSIUNII SSC; iciaov.<br />
T6ts economia testuluT erodotianti depinde dela intellegerea cuvintelora : at& plaou rot ow 16vtq.<br />
UTtandt1 estrema elasticitate a luT plcrov la Grecl, o elasticitate pe care o observase degia<br />
Suidal, traducetorula latinti pune: medium inter hos cursum tenentes, in locti de purti Si simplu:<br />
a his mediantibus in Istrum influunt".<br />
Ambele modurT de a interpreta offer, o deosebire immense..<br />
Dupa cei de pent acuma, pe basea traductiuniT de maT susa, apele Ararus, Naparis Si<br />
Ordessus se versati d'a-dreptulti in Dunare Entre Porata §i Tiarantus ; pe canda dupa, simtulti<br />
adecuatu alla testuluT, elle nu se versati d'a-dreptulti in Dunare, ci prin intermediulit<br />
PorateT §i alla TiarantuluT, servindtl asta-felTu nu immediatg, ci mediatit, a adauga volumulti<br />
3) IV, 11. 7) Opis Skythii Herodota, in Pisma pomniejsze geogra-<br />
) IV, 82. ficzne, Warszawa, 1814, in-8, qi Badania starozytnosci we<br />
5) IT, 33. wzgledzie geograill, Wilno, 1818, in-8.<br />
6) Uber die Geographie Horodots, in Kleine historisehe 1) Lexicon, ed. Kuster, Cantabrigm , 1705, in-f., t. 2, p,<br />
Sohrlfton, Bonn, 1828, in-8, 636,
STUDIULU 1rI, § a. 183<br />
Dunn-if: vivo ainbv =intim; sell aupacX105vount ainbv, unica idea ce preoccupy pe Erodotti, Inc=<br />
ells o repeta aci de doue orT §i 'n doul terminT.<br />
MaT Ante Tu, decd celle cincT riurT se versati tote unulti dupa altulti directamente in Istru,<br />
astu-felTu ca Ararus, Naparis §i Ordessus sä fi cursti in spatiult intermediary dintre Porata<br />
Si Tiarantus, de ce dert Erodotti nu le-a in§iratt : flupeTbc xal Apapbc xat Nernaptc %at '0015aao; xai<br />
TuipaIrroq, ci pe Tiarantus illn pune dupa Porata, era pe celle-l'alte trey in coda ?<br />
Decd. Ararus, Naparis §i Ordessus se afflati cu Istrult in aceia-§Y relatiune de continuitate<br />
ca Porata §i Tiarantus, de ce atuncT Erodott, recurgendt la particula Ts, le in§ira numaT ca<br />
unti felYu de. supplementti catra aceste doue din urma: nupETbc xca Ticipcorroc xcci Apapk se etc.?<br />
Adiunctivult Ts, atatti de inoffensive la-prima vedere, correspunclendu aci luT such germane,<br />
desparte in realitate intrega nomenclature in doue serie marcate:<br />
liven*<br />
xca TeccearrOg ;<br />
fAvaric xca Ncinages xca 'Oednacren.<br />
Conveninta geografica confirma conclusiunile curata grammaticale, cart decd art fi singure,<br />
noY n'amtl cutecla a le emitte, fiindt-ca elle sunt destulle pentru a dwepta o banuela,<br />
dert nu agTungt spre a forma o convictiune.<br />
Intellegendu-se St& plow To6rwv prin medium inter hos cursum, dupa cumti s'a tradusti si s'a<br />
commentatti, geografia luT Erodotti devine absurda, cacT trebuT sA se caute spre appusti de<br />
gurele DunariT cincT affluing marT Porata, Ordessus, Naparis, Ararus §i Tiarantus, tote<br />
autogene alle ScitieY: oircot ply ainrreviec iroTay.ot /xuentot, Si ecce derO ca marginea occidental, a<br />
territoriuluT sciticti se impinge vrendu-nevrendn pent 'n Ungaria!<br />
Intellegendu-se din contra ate gnu To15-cwv prin his mediantibus, mopennant, mittelst, totulti intra<br />
in norm..<br />
Ada dert traductiunea nostra este:<br />
a Rinrile,<br />
carT maresctl Istrulii, curgendt prin territoriult sciticti, sunt acestea: antelu<br />
a Porata, dupe. cumti clicii Scitii, set Pyretos grecesce; apoT Tiarantus; de assemenea Arad<br />
rus, Naparis Si Ordessus. Primula din aceste riurT este mare, §i curgendti in directiune<br />
a spre resarita se versa in Istru ; allt douilea, Tiarantus, maT spre occidinte, e maY midi ;<br />
prin intermediult acestort doue se versa totti in Istru Ararus, Naparis §i Ordessus.<br />
a Tote aceste riurT, carT marescti Istrult, se nasctl chYart in Scitia, era venindt din terra<br />
Agatirsilort se maT versa in Istru riult Maris D.<br />
SA se observe bine ca noT n'amti modificatt o virgule in testulti luT Erodotti, nicT amt<br />
tradusti Btac ir.icrou prin ce-va noti, insolitO, arbitrariti, ci ne-amt marginitt numaT a-T da o<br />
acceptiune pe care T-0 recunnoscti in unele casurT totT elleni§tiT: ate pint), quo interveniente vel<br />
cu /us opera aliquid perficitur ; bunk, Ora: St& gaol) ausoii, Stat pAaou ecvOptInaov etc.'.<br />
Prin urmare, Ia lungulti Istrulu1, adeca pe actualult pamentt romant, Scitia se intindea<br />
pe unde curgeat intregT qi se versati in aceste fluviti doue riurT marl: Porata Si Tiarantus.<br />
Porata, prima ape tributaria a DunariT despre resOritT, este cu cea mat perfecta certitudine<br />
topics Si chlarti fonetict. Prutulti.<br />
Tiarantus, alit douilea riti maT spre appusti, nu pOte fi ero§T decatt Siretult, nu numaT<br />
prin positiunea 'T geografica, dert pent Si prin nume, cad in dialectele ellenice confundandu-se<br />
T cu a) Tiarantus este Siarantus tntocmal ca l'llph=a60.11 3'<br />
In Constantint Porfirogenetti, 'sunt acumt optt secolT, ambele riurl sunt numite: Bpoko;<br />
§i lipetoe.<br />
9) CURTIUS. Gtriechisohe Etymol., Leipzig,1869,in-8,p.213.<br />
2)<br />
HENRICUS STEPHANUS, Thesaurus Gramm lingua)) roe. 4) be-adinfnistrando Import°, roe. Bekker, Bonnte, 1840,<br />
Base et Dindorf, ed. Firmia Didot, t. 6, p. 826. in-8, p. 171, cap. 38.
184<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIAL!,<br />
Nu luamti assupra-ne a decide, pe care anume dintre affluintiT PrutuluT set dintre aT SiretuluT<br />
va fi numita Erodotti: Ararus, Naparis §i Ordessus; cad nu vedemti in testa sett<br />
in natura nicT unn indice susceptibila a ne conduce la una resultatti sicurti.<br />
Criticulti russti Nadezdin, a cdruT ideia despre coppringula territorialti alla ScitieT este<br />
cea maT apropiata de a nostla propria §i carele de assemenea intellegea at« t.tiaou prin micla-/ocire,<br />
derti trecu pro -Mute peste unti puntti atata de capitalu, crede ca Ararus aryl fi Moldova, Naparis<br />
Bistrila si Ordessus Berladula, cate-trelle versandu-se in Sireta.5<br />
Possibilti, derti nu probatti.<br />
Dintre numirile actuale alle differitilortJ afiluing aT PrutuluT si SiretuluT: Gigia, Sarata,<br />
Nirnova, Lapupa, TighecTu, Trotu§a, Putna, Rimnicti, Buzeti etc., tote sunt cu multa maT<br />
moderne, si nicT una nu semend intru catti -va cu Naparis, Ordessus si Ararus.<br />
A defini precisa positiune a acestorti trey riurT e nu numaT peste putinta, derti aria fi chTartl<br />
o intreprindere cIudata, de Ord-ce nu sciea s'o facg. insu0 apdrintele istorieTD, caruT informatoriT<br />
seT se parts a-T fi data in privinta lord o notiune confusd.<br />
Acosta lacuna nu este singura.<br />
Despre Ialomita §i ArgeO, deli ambele se versa drepta in Dundre, totuf nu s'a spusa<br />
luT Erodotti absolutamente nemica, affard numaT doll ca maT sunt altele multe : xoti eaVov noVvIr+ .6<br />
i cumtl ore sä ceremtl dela densula o maT mare dosg. de claritate, candti nu maT departe<br />
decatti in secolulti XVII, tntr'o epocg. forte moderns, noT vedemtl pe Paula de Aleppo canetorinda<br />
ellti-insu§T prin tOta Muntenia, §'apoT assicurandu-ne din spusa locuitorilortis ca<br />
ea posseda: adoue-clecT §i qepte riurT ca Oltulti, veninda tote din Ungaria §i versandu-se<br />
tote in Dungre, pe longd altele nenumerate.! "<br />
Cu catti maT essactti este moplti Epodota, carele afflase pent si aceTa cg. Prutulti e maY<br />
lungtl decdtti Siretula!<br />
In adeverti, cella anteia numera 340,000 stenclenT, pecanda cellii-l'alta numaT 280,000.8<br />
Acumti o cestiune.<br />
§ 10.<br />
SENNIPICATIUNEA TERMENILORU PRUTii V smart, IN LINDA SCITICX.<br />
Ce insemna Trutii §i Sireig la ScitT?<br />
S. ne intrebama mg anteitt: ca ce felTu de limba vorbiati acelle diverse popOre confederate<br />
dela nordulti Pontului, pe carT Erodotti iT boteza ScitT?<br />
Ellti-insu§T ni spune ca sciticesce oior vrea sä Mica barbatti §i pata a uccide: a oibp yap %Odd=<br />
tbv avSpa, Tb Si /rata, =Nay. D1<br />
Ambele vorbe sunt de cea maT evidinte origine indo- europea.<br />
Viorbarbatti, este zendiculti air, conservatti pene asta-c1T in limba armena; este samscritulti<br />
vira, este latinulti vir, goticulti vair, litvanultl nras, celticulti gwr etc.2<br />
X ataa uccide, e samscritulti bad, elleniculti =miaow, latinulti batuere, slaviculti bits, romanescultt<br />
batte, si altele.'<br />
5) Herodotova Skithila obiasnennaia czrez sliczenle s<br />
miestnostiami, in Zapiski Odesskago Obsczestva Istorii,<br />
Odessa, 1841, in-4, t. 1, p. 76.<br />
6) IV, 50.<br />
7) Travels, IT, 351: ,,We were told that seven-and-twenty<br />
streams, like the 81 eat river Oltao, which we crossed in boats,<br />
pass through the land of Walachia, coming from the country<br />
of the Majars, and throw themselves into the Danube, without<br />
mentioning numberless others. Blessed be God! "<br />
8) f.ttinICAS Dict. topogr.9 383, 440.<br />
1) im.<br />
2) zmulaor-F,-Barallele des langues, Paris, 1836, in-4, p.<br />
167.<br />
3) MEULLENHOFF, in rdonatsberichte der Berliner Academie,<br />
1866, p.665, engine cit °Me-nava nu insemna la Scit1<br />
pe uccidetorT de barbatl, precumb se insellase Erodotil, ci pe sta.peinl<br />
de bArbatT, incata pata coineidit cu zendiculil paiti sta,ping,<br />
litvanuld patis etc. De aceTasT opiniune este CUNO,<br />
Fo:schungen im Gebiete der alten Villkerkunde, Die Skyten,<br />
Berlin, 1871, in-8, p. 197, 316. Desi termenula e<br />
d'o potrivii, ariana in ambele casurT, nol totusi din parte-ne nu<br />
ni permittemil a ne abatte dela testula precisa allit lul Erodota.
STUDIULU III, it. 186<br />
Astti-felTu aro, deli in sinulti confederatiuniT scitice trebuTa neaperattl sä fi fostti intrate<br />
pe planulti secundarti unele elemente turanice, totuqr limba predomnitoria era arianA, adeca<br />
de aceTa-qT tulpina cu dialectele samscrite, zende, germane, celte, slavice etc.<br />
0 data constatatti acestU criteriti, dispare orY-ce difficultate de a intrevede etimologia<br />
cuventuluT Ti-r+t in radicala samscrita par, la ZendY pea grecesce zeptito a trece, de unde<br />
indianulti pars malt's, persicultt peretupoda, ellenicult nopo; drumti, germanulti 1 urt etc.'<br />
CeltiT ati pastratu cuventulti frut chTarti in intellesu de fluvitt.6<br />
a Porata D insemna dero la Scitt: trecetbrict<br />
E ce-va maT difficila de urmaritti proveninla cuventuluT Sireta, a caruTa forma din evulti<br />
media, dupe, cumtl o vedemti in Porfirogenetti, in fOntane latine qi'n actele romane,8 este<br />
&real, era tipulti primitivti, pe care'lti putemti deduce din Tuip2vToc anti luT Erodotti qi care<br />
este conformti cu leg-ea fonetica a prioritatil relative a vocaleT a, cats. sa. Li fostti Sarata.<br />
In litteratura filologica moderna se clocnesca in acesta privinta treT op'niunT differite.<br />
Rawlinson crede ca Ziarantus este Zer+antus, avendu in prima gTumetate radicala ter din<br />
maT multe alte numT fluviale, ca Is-ter, Tyr-as sett Dnies-ter, Zer-mus, Zru-entus etc., cu semnificatiunea<br />
general, de rig, erg in a doua giumetate copprindendti suflissulti ant din Scamander,<br />
Mae-ander, Tru-entus, Casu-entus, Fr-ento etc., astti-felTu ca prin ambele giumetatT<br />
Ziarantus correspunde luT Zruentus, asta-dT Zrent, o app, in Anglia.'<br />
Cuno sustine ca Ziarantus n'arti fi decatti o forma maT vechia a numeluT slavicti fluvialti<br />
`Gerna, pe care In preface in Ziarna, maT adU.ogandd ca intre Ziarantus si Varna essista ace-<br />
Ta0 relatiune ca grecesce intre eepuiron in eepthcatva qi intre ecechc,r1.1°<br />
Ambele p.rerT se distingti printr'o invederata artificialitate.<br />
Pictet offer, o etimologia ce-va maT seriOsa.<br />
Ellti vede in Ziarantus termenulti samscritU taranta, torrinte de pl6ia, oceann, o forma augmentata<br />
a participiulul presinte tarant din radicala tri, a trece, a se stracura, a innota.`<br />
Din data ce se constata inse identitatea TiarantuluY erodotianti cu actualulti Siretil si cu<br />
Viper(); alit luT Porfirogenetti, cate-trelle opiniunile se inlatura dela sine din discutiune, fondulti<br />
cuventului remanendti nu tr, ci sr.<br />
In adev6rti, dela radicala ariana srua curge, deriva terminulti samscrittl srav-anti, fluviti,<br />
carele esplica pe deplind pe Ziarantus=Sar-l-antus anti luT Erodotti, de unde prin supprimerea<br />
nasaleY, intocmaT ca in vasanti=sasati", se nasce Sar-at, prototipulti directti allti Siretulut.<br />
nSiretti9 insemna dera la ScitT : /Levitt."<br />
§ 11.<br />
OLTUL5 DE MOO SUB NUMELE DE MARIS.<br />
Scitia nu se intinde in Erodotti numaY pent la Siretti, dupd cumtl credea Nadezdin, ci<br />
maY spre appusti pent la riulti mciptc.<br />
Passagiulti, pe care'lti reproduseseramU maT sushi, nT -o spune forte limpede.<br />
Porata, Tiarantus, Ararus, Naparis si Ordessus erati alle ScitieT in t6ta lungimea cursuluT<br />
6) BURNOUF, Commentaire sur le Yacna,Paris,1833, in-4,<br />
p. 513. JusT!, Handbuch der Zendsprache, Leipzig, 1864,<br />
in-8, p. 191.<br />
8) ZEUSS, Grammatica Caltioa, Berolini, 1868, in-8, t. 1,<br />
p. 80: frut, tiumen, rivus."GLUECK, Die bei Caesar vorkommenden<br />
keitisohen Namen, Munchen, 1857, in-8, p. 35.<br />
7) aocEatus In I. NDLICHER, 268: fluvium qui Zerech dicitur."THEINER,<br />
Mon. Pol., I, 660: episcopi Ceretensis" etc.<br />
8) Archive istoricii, passim.<br />
9) History of Herodotns, London, 1861, in-8, t. 3, p. 165.<br />
10) Op. cit., 234-6.<br />
11) Origines indo-europ6ennes, Paris, 1859, in-8, t. 1, p.<br />
144.<br />
12) Cf. BOPP, Grammaire comparee des langnes rode.<br />
europ6ennes, tra arts, 1872, in-8, t. 4, p. 4.<br />
19 In DMA, vec Tulu Tenets, marginea orientala a MOO<br />
dupti, Brodoth, se 'erg, 0116 asta-41 unit WI de assemenea numitu<br />
Berea Yell antics. geografik inset Bniga Bolszoi Ozerters,<br />
ed. Spasskii, Moskva, 1846, in-8, p. 49: opal& v Don sl<br />
s<br />
Nagaiskoi strany rieka Seret. Una altk Seret se aft& er50<br />
intr'o regiune scitick, in Polonia despre hotarele Moldova WA<br />
SARNICKT, Deseriptlo Polonite, in MIZLER, I, 268.<br />
24
180<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERR1TORIALA<br />
lord pe ambele mallurT: ain trevieq nougLoi Lt Axel, pe canda Marisulti iY appartinea de assemenea,<br />
inse numaT pe gTumetate, venindti de aTurT, si anume din terra Agatirsilorti.<br />
De ce inse Erodotti tace despre Ialomita si Argesti, riuri maT apropiate, §i totu§Y mentionez5.<br />
Marisulti ?<br />
Fiindti-ca prin acesta se desemna unulti din hotarele ScitieT, era apele dela fruntaril,<br />
chTara celle micT, sunt totti-d'a-una maT cunnoscute.<br />
Care Romano in tots Dacia n'a auclito, bung.-órg, deMilcovti ?<br />
Apr6pe totT commentatoriT, ademenitT de elementulti materialti allti cuventuluT, identifica.<br />
Marisulti cu Muresulti.'<br />
Maris=Muresti, sunetele in adeverti se potrivescti de minune; inse cea maT perfecta potrivela<br />
fonetica este nulls in geografia. fara o potrivela topic..<br />
Degia Lindner banuTa in treceta ca Marisulti lul Erodotti pote sa nu fie Muresulti, ci<br />
maY currenda ()hula.'<br />
NoT din parte-ne speramti a radica suppositiunea erudituluT Germanti la trepta deplineT<br />
certitudini.<br />
Si<br />
pentru acesta, ca si pene acumti, nu avemti nevoid de a esi din testula luT Erodotti.<br />
Ca basea argumentatiuni; ni potti servi urmatorele treT punturT:<br />
I. E peste putinta ca Erodotti sä sari. d'a- dreptulti dela Siretti la Muresti, fara a<br />
mentiona unti fluviti intermediarti de importanta Oltului; pe canda e forte possibila viceversa<br />
a mentiona °hula, farg, sg, fi audits despre departatula Muresti.<br />
2. E greti de creclutti ca Erodotti so fi cunnoscutti Muresula, fail a sci tota-d'o-data, ca<br />
nu se versa. in Dunare, ci in Tissa, incatti trebula salti lege cu acesta din urma printr'untl<br />
at& p4aou; pe canda in privinta OltuluT nu incape nicT o interventiune, fiindtl unti affluinte directo<br />
anti IstruluT.<br />
3. Este impossibilu a cauta tocmaT la Muresti hotarulti ScitieT, de Ora-ce acesta din urma<br />
nu se intindea peste Carpag.<br />
Asttl -felTu singura logics ni spune ca Maptc noscy.6g nu e Muresulti de astd-c1T, ci Oltula a<br />
treTa apa. mare spre appusti de Prutti.<br />
Acesta conclusiune a bunuluT simta se confirms prin testurY.<br />
§_trahone, scrienda in timpulti luT Cesarti, numesce ca si Erodotti Oltulti Mciptaoc, §i ca §i<br />
Erodotti n'a fosta intellesa nicT ella de catra, commentatorT.<br />
Ecce passagiulti:<br />
a'Pet tL creccerav (Fe-rav) Mcigcaoq TtorapOs eic 'ay tfavotitov, yi vis maeacrxevcis civexOpg'ov of 'Rap:trot 'eds. ,reds<br />
70V iroAepov.,<br />
La.tinesce:<br />
aPer Getas Marisus fluvius in Danubium labitur, quo Romani res ad bellum necessarias<br />
subvexeruntb3.<br />
.Adeca:<br />
.Prin Getia .se versa in Dunare rIula Marisus, ccitrii care Romanic as inaintatzi tote celle necessare<br />
pentru resboTu s.<br />
RomaniT nu puteati agTunge la Muresti Para sä fi intrata anteTu in Tissa, maT mergenda<br />
apoT in susti o bunA buccata, de locti.<br />
Strabone nu scrie de pe auclite ca Erodota; ci dupa nesce indicatiunT positive alle armateT<br />
romane, precuma nT-o spune ellti insusT4.<br />
1) RENNEL, The geographical system of Herodotus, London,<br />
1800, in-4, p. 414. 'SAPPER, op. cit., 13. HEEREN,<br />
Moen, I, 2, 276.--RAWLINSON etc.<br />
2) Skythien and die Skythen des Herodot, Stuttgart,<br />
1841, in-8, p. 138.<br />
3) Ed. Firmin Didot, lib. VII, cap. 3, § 13, p. 253.<br />
4) Ibid., lib. I, cap. 2, p. 11.
STUDIULU III, § 11. 187<br />
Mciptooq nu este der6 Mure§ulti, ci partea de gTost a OltuluT prin care se descarca in Duflare<br />
: p t aa sicarcia MCipICIO; NOTap.86 eic Tbv Aavoikov, §i peno la care RomaniT, possedenda degia Me-.<br />
sia, aveati u§a deschisa: iv T24; wapacntsuk avotbgov of `Pcop.cifot vac; npbc way naep.ov.<br />
Nemicti maT netedti, deca interpretiT, intre cart figural §i d. Rosier,' aro fi consultata<br />
natura lucrurilorti, fart, a se opri esclusivamente assupra assemenariT nominale.<br />
MaY ecce Inca o proba tots` atatti de decisiva.<br />
Itinerariulti luT Antonint, Tabla Peutingeriana §i Notitia Dignitatum enumera in urmaitorult<br />
modti dela appusit spre resa'ritd o seria de localitatT danubiane din Mesia:<br />
ITINERARIULU ANTONINZI :<br />
Appiaria.<br />
Trartsmariscam.<br />
Candidiana.<br />
Teglieio.<br />
Dorostoro.<br />
TABLA PEUTINGERIANX: NOTITIA DIGN/TATUM:<br />
Appiaris.<br />
Trasmarisca.<br />
Nigrinianis.<br />
Tegulieio.<br />
Durostero.<br />
Appiaria.<br />
Transmarisca.<br />
Candidiana.<br />
Tegli cio.<br />
Durostoro 6.<br />
orostoro, Vurostero sett Durostoro, ristorri in tote monumentele din evulti media, este<br />
Silistria de asta-SIT.<br />
Prin urmare, Zransmarisca se affla spre occidinte in apropiare de acestU ora§a, nu inse<br />
immediatt, ci trecendti peste alte doue localitatT: Teglicio seti Tegulicio, §i Candidiana<br />
numita alto -felTu prin antitesa Nigriniana.<br />
Dupe, Itinerariulti luT Antonhati, intre Transmarisca §i Silistria se numeratl 53,000 past ;<br />
dupa Tabla Peutingeriana, 49,000; luandti derti o ciffra de conciliatiune intre celle doue<br />
de may susti, capetamti ca ce-va destullti de positivti: 50,00o, ceTa-ce, dupa calculiT celebruluX<br />
Canina, basatT pe anticele mesuratorT romane autentice de prin muzeele Italiel, correspunde<br />
cu vr'o §epte-clecT peno la §epte-ljecT §i cincY kilometri.1<br />
Cautiindti acumti pe o mappI acesta distanta spre appusti de Silistria, damti peste puntula<br />
unde din partea RomanieT riulti Arge§ti se versa in Dunare.<br />
La Romany particula trans la inceputula unuT nume localti indica may totti-d'a-una o<br />
positiune longs o gura de riti sea fata'n fall,; noT clicema a maT totti-d'a-unan, fiindu-ca atti<br />
pututti fi esceptiuni, deli Mannert, maT putinti reservatti, nu le admitte nicT de cumti, considerandd<br />
fenomenulti ca o regula generala.8<br />
Zrans-marisca insemneza: in fata riuluT Olarisea 9) intocmaT precumtt Zrans-dierna este:<br />
a Ia fata riuluT Dierna 9.<br />
Ecce de ce tog commentatoriT in unanimitate ati attribuita castelluluT Transmarisca lo-<br />
culti<br />
TurtukaTuluT de asta-clY, or4ellti turcescti situatti pe termult danubianti bulgarti §i<br />
avenda in fata pe mallulii oppusti gura ArgquluT.<br />
De aci inse urmeza necessarmente ca acestti riti, acollo unde se cTocnesce cu Dunarea,<br />
se numTa atarisca.<br />
0 consecinta atato de neaOrata o intellesese degia nu numaT Mannert9, derti §i Reichard<br />
", §i este cYudatti cumti de n'a voitti s'o intellega Bocking, de§i fisseza §i elltt positiunea<br />
TransmariscaT, ca §i ceT-l'altY, in fata gureT Arge§uluT".<br />
5) Rom. Stud., 6: «Maris, in dem man die Maros Sieben -<br />
burgens wiedererkennt. Herodot lasst sie zwar in die Donau'<br />
fliessen. Ebenso in vial unterrichteter Zeit nosh Strabo etc.»<br />
Reeurgendil apol la paradossfl, affirmii eft ErodotS si Strabone<br />
credeai eft Tissa e affluintele Muresulut Der& el n'o mentionezA.<br />
InsusT d. Hassler dice: ((Wird die Theiss von beiden nicht<br />
erwfthnt». Cum dero o eredeaft !<br />
6) Ap. HOCKING, Notitia Dignitatum, Bonnae, 1853, in-8,<br />
t. 1, p. 102, 453.<br />
7) CANINA, Llarehitettara romana, Roma, 1840, in-8, t. 2,<br />
p. 139.<br />
8) MANNERT, Bes TraIanl ad pannbium 9 Norimbergae,<br />
1793, in-8, p. 26: asyllaba Trans qua semper castella ultra<br />
flumen in barbarieo posita signantur.n<br />
9) Geogr., VII, 114.<br />
10) Orbis antiquus, Dacia.<br />
II) Notitia dignitatum, I, 464, D. BOLLIACU, Topographie<br />
de la Roumania Paris, 1856, in-8, eiidu intro contradieiiune<br />
si mat euriosii, cad la pag. 27 d-sea marturesce eft<br />
Transmarisca se affla pe locul0 Turtukaiulul, adech In fats<br />
Argesuluf, si totusl la p. 6 affirmft eft Ialomila se numb, Mariscus:<br />
ala Jalomitza, andel' Mariseus» ! ! D. VAIL! ANT, La<br />
Romani°, I, 86, ne assicuril ca Dimbovita s'appolait jadis<br />
Marina..
188<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Forbiger nu se sfiesce a vede lucrurile intocmg ca Mannert qi Reichard: a Transmarisca,<br />
eine der Mtindung des Mariscus gegenuber gelegene starke Festung*".<br />
MaT pe scurtti, decd Transmarisca se affla in adevern in fata Arge§ului, beTa -ce nu contesta<br />
nemini, atuncY vrendtt-nevrencla cursulti de efostt allti acestuY ritt purta numele de<br />
atarisca.<br />
Este unti faptti scosti din sfera dubiuluY.<br />
In adevertt, Geografulti Ravennatti, lucrandti in secolulti IX dupa fontane geografice<br />
vechY, pune in Dacia ufluvius atariscus*".<br />
Astti-felitt Arge§ultt se chiama uMarisca n sett Mariscus*.<br />
Inse desininta iscus-isca, fie latinesce, fie grecesce, denota unti deminutivtt.<br />
.2gariscus sett atarisca insemneza uMaris-mica*.<br />
Este derti invederattl an apropiare trebuia sl fi essistatti sub numele de «Maris*, farl<br />
epitetti, unti alttt riti maY voluminosti decatti Argequltt, qi acesta pote fi numaT Oltula.<br />
a Mariscus I catra «MarisD se dig in aceYa-ql relatiune nominal, ca aPrutetulti catra<br />
Pruttt *2 Dambovici6ra « catrl Dambovitan , u Oltetulti o cltr6. « Oltti * etc.<br />
Este untt lucru surprindetortt, cumtt de ati pututti commentatoriT s recunnosca cä Argesulti<br />
se chiama atarisca, §i'n acella§T timpti sä nu voesca a intellege Oltulti se numYa ataris !<br />
lAqa dertt identitatea s MarisuluYp cu actualulti Oltti o demonstra :<br />
t. Punerea acestuY fluviti de catra Erodotti la marginea occidentals Scitia a cAriY intindere<br />
spre appusti nu trecea peste CarpatY ;<br />
2. Reversarea uMarisulup erodotianti immediatti in Dunare, pe candti Murequltt cello<br />
transcarpatinti e nu flume pr6 departattt, derti Inca se verse. in Tissa ;<br />
3. Testulti luT Strabone despre tnaintarea de peste DunIre a armelorti romane contra<br />
Dacilorti anume catra gurele uMarisuluY* ;<br />
4. Vechia numire de uMaris-micti sub care era cunnoscutti riulti Arge§t, vecinti allti<br />
OltuluY.<br />
Dertt maY este o probe,.. .<br />
§ 12<br />
AGATIRSII.<br />
In passagiulti reprodusti maY susti, Erodotti ni spune ca. Marisulti vine din terra Agatirsilorti.<br />
Derti cine eratt acestiTa si unde lOcuTati?<br />
uAgatirsiY, Slice Erodotti, se distingo prin portulti cello maY desf6tatti ,Si prin podObe<br />
de auriZ s : AyciOupaot 8e, clf3p6Tatot dvapec etei, xal xputropopot z& p.tatcrce 1.<br />
Dui:4 ce descrie apoT communismulti acestuY curiostt poporti, la care femeiele appartineati<br />
tuturora, incatti barbatiY traiad tntr'o eterna frAtia a-la-Fourier fora certe de gelosil,, Erodotti<br />
adauga cl e in cells-ralte AgatirsiT urrneza obiceelorit traciceo : Tat blaa vbizata Agfa wear-<br />
Iteropixecot.<br />
ImpressionatY de abundinta aurulu; commentatoriY aprope in unanimitate cauth. pe Aga -<br />
tirsT in Transilvania e,<br />
era Nadezdin in partea occidental) a MoldoveY de susti, perglendtt<br />
12) Geogr., III, 1097.<br />
13) Havenuatte anonym' eosmographia ed. Pinder et<br />
Pa,they, Berolini, 1880, in -18, p. 179 (IV, 6).<br />
1) IV, 104. C.ARL RirrER, Vorhalle, 287: a Was Herodot<br />
von den Agathyrsen sagt, dass sie sehr sch7n gekleidet oder<br />
in weiche Kleider gehullt gingen (caeo.rwro, i. e. mit zarten,<br />
sehatnen Kleidern), viel Goldsehmuek tragen etc. Jones deedurn'<br />
&yam (lautissimi) kann nicht, wie man wohl gesagt, ale<br />
Weichlinge gelten, da ha Gegentheil diese Agathyrsen, wenn<br />
sie sehon Anfangs den Skythen ihre Hulfe verweigern, naehher<br />
sich sehr tapfer and keineswegs ale einrohes Volk henchmen,<br />
wie etwa ihre Naehbarn, die Melanehlanen and Androphagen.<br />
Dasselbe Beywort, welshes Herodot bezeichnend ihnen<br />
beylegt, findet sich in Orpheus dem Argonaut, bey den welchgekleideten<br />
Moten ( Maiazur clef oxiziovas, i. e. molliter et<br />
delicate tunicatos b. Gesner)n.<br />
2) RENNEL, op eit.) 414. HEEREN, I, 1, 94.KaPPEN, 13,<br />
68.runeum, I, 877. eta.
STUDIULU III, 1 18. 189<br />
cu totulti din vedere cea-l'alta particularitate nu maT putinti semnificativa : obiceele tracice.<br />
Pentru ca testultt luT Erodotti sa fie cu deseversire impacattil cata sä gassimti nu numaT o<br />
regiune aurosa, ci inch, in vecin&atea Tracilorti, set's cella putinti sa n'o despartima de densiT<br />
prin nestrdbattuta barriers a Carpatilorti ; s'apoT o regiune la sudtl de muntY, erti nu la<br />
nordti, cacY deca nu podObele de aurti, tncaT a portulti cells maY desfetatit i nu simpatisd cu<br />
crivetulU.<br />
Avemti dero la mina patru criterie forte positive pentru a descoperi terra Agatirsilorti<br />
1. Mine de aurti ;<br />
2. Apropiarea de hotarele TracieT;<br />
3. 0 espositiune sudica ;<br />
4. Portiunea superiOrg. a unuY fluviti ce se versa in Dunare.<br />
NoT clicemti poqiunea superiors, cad testulti luT Erodotti nu implica nicY de cumtt isvorirea,<br />
.ci numaY simpla trecere a MarisuluT prin pamentultt Agatirsilorti inainte de a attinge<br />
Scitia : iy. It<br />
'AictO6paow Mciptc 7ccaccp.bg Oitov crup.p.CayeTat Tr!) "Icryy.<br />
Aceste patru conditiunT essentiale le tntrunesce intrega zone, sub-muntena a Terrd-RomanescY,<br />
pe care despre nordti o apera CarpatiT, la multi -loch o despica Oltulti, erg la o<br />
costa o scalds Dunarea, punend'o in contactti cu Tracia.<br />
La ambele capete alle acestuT lungs, brats de pamentg, la capetulti spre Temesiana si la<br />
capetula spre Moldova, degia Neigebaur recunnoscuse urmele essistinti alle uneY sistematice<br />
estractiunT de aurti din epos.a.acraanilort13.<br />
In timpulti luT Erodotti tnse progressulti montanisticti nu mersese pene acollo.<br />
Cautarea aurulul to arina riurilorg, carT silts carry cu deosebire in urma ploilorti, maY tottid'a-una<br />
redusti in pulbere, dertt ate o data chTartt cu buccatT f6rte marl 4, este modulti<br />
primordialti, intrebuintatti din vechime la tote pop6rele si descrist to litteratura chines, degia<br />
cu 2,000 de annY inainte de nascerea MantuitoruluY 5.<br />
Erodotti ni-o spune si ells intr'o multime de passage 6.<br />
Asa derti avutia de aurti a Agatirsilorti nu consista in ascunsele vine din sinulti pamentuluY,<br />
ci to aurosulti nasiptt allti apelortt; si tocmaY in regiunea de susti a MuntenieT ne intimpina<br />
cu gramada undele celle purtat6re de aurti, Argesulti, Topologulti, Dambovita, sir6Te<br />
maT menunte §i regele tuturora: Oltulti '1.<br />
§13<br />
AURULU OLTiNU IN CIMITIRULU PRE-ISTORICU DELA HALLSTADT.<br />
Inainte de a pasi maT departe cu analisa critics a geografieY luT Erodotti, ni adducemti<br />
a-minte promissiunea data in Studiulti II de a limpedi istoria primitive a esportatiuniT corn-.<br />
merciale a auruluY oltentt ; o cestiune forte interessantg., menita a arrunca o raclg. de lumina<br />
assupra uneTa din numer6sele probleme alle asa numiteY archeologie pre-istorice.<br />
8) Besehreibung der Moldau nod Walaehei, Breslau,1854,<br />
in-8, p. 107: «Von dort (Piatra taiatti) laufteine Parallelkette<br />
von dem Hauptstock der Karpathen auf dem linken Ufer der Bistritza<br />
unter dem Namen Halenka und Pipernik fort, die Urgebirgsformation<br />
beibehaltend, bis nach Piatra, Die Kette sendet<br />
einen Nebenzweig rstlieh gegen Baja : dort finden sieh Spuren<br />
alter Goldbergwerke, wie int Ural, besonders am Bache Bogata<br />
d. h. reich, zu N ikadien und Sirna. Man kann die alten Arbeiten<br />
beinahe drei Stunden weit verfolgen; auch in dem festen Gebirge<br />
findet man anstehende Goldgiinge; z. B. bei Bregleni, westlich<br />
von Hango, an der Bistritza, dem alten Goldtlusse.Auch<br />
in Vulkanerthale des Syl, in der Walaehei, findet man Spuren<br />
des Bergbaues friiherer Zeit, besonders von Goldwfischereien ,<br />
zu deren Sehutze wahrscheinlich die beiden rOmischen Castra<br />
bei Bombesti und Poutseheni erbaut worden sind.1<br />
4) VedT BOHm, Geeehiehte des Temeser Banats , Leipzig,<br />
1861, intrrrri'32, despre o built& In greutate de 90 galbenl,<br />
gfissitA, In apa Nera din BanatA si conservata In Museulti<br />
Naturalii din Viena.<br />
5) TIEN-KONG-KAI-W, ap. 1-0FER, ili8tOire de la chimie,<br />
Paris, 1866, in-8, t. 1, p. 19.<br />
8) III, 106; IV, 195; V, 101 etc.<br />
7) TUNUSLII, trad. Sionfi, p. 37: «Aurul fi se esploatezii din<br />
nisipulil riuriloril Oltulii, Topologic, Argesulfi siDimbovita, de<br />
ctrli 'figanil domnesel numiti rudarIn.NEIGEBA.UR, op. cit.,<br />
108: ((Fast in alien Flfissen, welche die Ebene zwischen dent<br />
Oltez oder Olto und der Jalomitza durchstriimen, zeigen sieh<br />
Spuren von Goldsando.
190<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
In annir trecuti facuse unti mare sgomotti in lumea sciintifica descoperirea la Hallstadt<br />
in Austria SuperiOrd, adeca in archiducatulti austriaca de peste Ens, a unuY intrega cimitirti<br />
dintr'o epoch. fabulOsa.<br />
Duph. calculiT ceT maT moderatT, acesttl immensti campti mortuaria, compusti din cate-va<br />
miT de grope, este cu patru, cincT Si chTarti §6sse secolY mar vechTu de nascerea MantuitoruluT,<br />
incatti in terme media coincida anume cu timpulti luT Erodotti, sett mar bine dicenda<br />
anti dominatiunii Agatirsilora la cataractele DundriT 1.<br />
Intre celle-l'alte lucrurl dela Hallstadt, attentiunea archeologieT a fostti nu putina escitata<br />
prin presinta mar multora obiecte de aurti.<br />
S'ati ivitii pene acumti doue diverse teorie assupra proveninte commerciale a acestuT<br />
metallti,<br />
pe care nulti offerh, acollo insh.-§T localitatea.<br />
Chimistulti Fellenberg, dupd ce arreth, prin analisa ch, aurulti dela Hallstadt se compune<br />
din 73.78 partI curate, i i.o6 de arginttl Si 15.16 de cupru, Para nicT unti ammestecti de<br />
platina, conchide apoT cl nu putea fi addusa din UralT, ci maT currenda din Transilvania 2.<br />
Acesta conclusiune s'a parutti tuturorti atata de plausabild, inata Figuier, alla caruTa<br />
necontestatti meritti este de a fi cello maT bunts vulgarisatorti alla sciintelora naturale, o<br />
repeth. ca ce-va positivti : a l'or etait sans doute &trait des mines de la Transilvanie a 3.<br />
0 singura tmpregiurare distruge acesta teoria.<br />
ArdeluluY IT lipsesce cu desever§ire o mare arterihh, fluviala, fara agiutorulti cariTa, de nu<br />
asta-di in secolulti drumurilorti de ferrti, cellti putint in departata anticitate, candti orT-ce<br />
alte caT de communicat:une se distingeati prin cea mar perfecta nullitate, era peste putinta<br />
o intinsa mi§care mercantile 4.<br />
Insu-§T Mure§ulti, cello mar voluminosti rttl alit Transilvaniel, nu este decata unti affluinte<br />
allti Tissel, carea la rondulti set platesce tributti DunariT, ambele facenda in cursulti<br />
lord unti ocolti forte lungtl pene a veni sh.'§T desfunde apele in albia danubiana.<br />
Lipsita de termiT unul fluviti nedependinte §i ermeticesce inchisa din tote partile intre zidurY<br />
de muntT, cart IT formeza o formidabila barriers maT cu sema despre occidinte, Transilvania<br />
se affla in impossibilitate de a approvisiona cu aurti tocmal Hallstadtulti.<br />
Nu e den!) de mirare ca s'a maT incercata sh4T faca locti o alta teoria esplicativa.<br />
Baronulti Sacken crede ca aurulti dela Hallstadt aril fi originarti din Gastein, situate<br />
nu departe de acollo, basandu'§T opiniunea pe unit fragmental anti luT Polibiti, conservata<br />
de catra Strabone S.<br />
Din nenorocire inse, in loch de a nustine pe d. Sacken, fragment-ulti in cestiune illti comb atte.<br />
In adevera, ce dice Polibiti ?<br />
Cuma-ca, in 57illele setle, adeca cu vr'o doul secolY inainte de Cristui, se descoperise la nor-<br />
dulti IllirieT o mina de o estrema abundintd, asttl- feliti ca, d'o data facuse a scade pretula<br />
aurulul in tOth. Italia 6.<br />
1) SAC:KEN, Des Grabfeld von: Hallstadt in Obertisterreioh,<br />
Wien, 1868, in-4, p. 146: a Die zweite Halfte des ersten<br />
Jahrtausends vor Chr.D<br />
2) Ibid., 119: Die chemische Besehaffenheit 1st nach Fellenberg<br />
(Mittheilungen der naturforsehenden Gesellschaft zu<br />
Bern, 1864, 1866): 73. 78 Gold, II. 06 Silber, 16. 16 Kupfer,<br />
von Platin heine Spur. Es stammt nach des genannten Chemikers<br />
Vermuthung eher aus Siebenb argon als aus dem 17ral D.<br />
3) L'homme primitif, Paris, 1870, in-8, p. 391.<br />
2) usr...liconomie Politigne, trad. Richelot, Paris, 1867,<br />
in-8, IT. 137: a C'est une regle generale que l'activite commerciale<br />
et la prosperite du littoral dependent du plus ou moins<br />
d'importance du bassin fluvial auquel it se rattaehe. Q u'onjette<br />
les yeux sur la carte d'Italie, et l'on trouvera dans la grande<br />
etendue et dans la fertilite de la vallee du Pe l'explication naturelle<br />
de la superiorite marquee du commerce de Venise sur<br />
celui de Pise et de Genes. Le commerce de la Hollande etait allmente<br />
par le bassin du Rhin et de ses tributaires; it dut surpasser<br />
celui des Anseates, dans la meme proportion que cc<br />
bassin l'emportait en richesse et en fertilite sur ceux du Weser<br />
et de l'Elbeo.<br />
5) SACKEN, 119: Die grisste Wahrscheinlichkeit aber<br />
spricht &far, dass es in den unfernen Goldlagern der Tauernke<br />
tte im Gasteiner oder Rauris-thale, die nachweislich sehon<br />
in Behr alter Zeit, sieher schon vor den Remern ausgebeutet<br />
wurden, gewonnen worden set. Strabo, IV, 208.1<br />
6) Ve4T MeV<br />
testulit to STRABON1S Geographlea, roe. Willer<br />
et Dilbner, Paris, 1863, in-8, p. 173.
STUD1ULU III, 1 18. 191<br />
Aqa dero :<br />
T. Prima estractiune a auruluY dela Gastein este cu multti posteriOra obiectelora de<br />
aurti dela Hallstadt ;<br />
2. Aceste din urma, dupe cumtl le descrie insu0 d. Sacken, sunt forte putine Si forte<br />
suptirY, ceTa-ce probeza-4ice d-sea eca metallulti era forte rang qi forte scumpital, adeca<br />
doue cercustante tntr'o oppositiune diametrala cu mu/pimea §i eftiatatea din testulti luT Polibiti.<br />
La cea anteia obiectiune s'arti pute respunde ca uncle morminte dela Hallstadt se para<br />
a fi din timpulti luT Polibiti; inse chiarti in acesttl cast's remane a se demonstra in specie ca<br />
aurulti nu se gasesce acollo in gr6pele celle maY vechY sett intermediare.<br />
La a doua obiectiune nu se p6te respunde nemicti.<br />
Pentru ca la Hallstadt aurulti sa se fi bucuratti de mare raritate §i de mare scumpete,<br />
ella cats sa. fi fostti addusti dintr'o regiune departata.<br />
Nu tnse din Transilvania, ci dintr'o alts, terra avenda la dispositiune callea commercial, a<br />
DunIri; care duce dreptti in Austria SuperiOrd.<br />
Ecce-ne der6 revenitY pe nesimtite in Oltenia la auriferiT Agatir0 aY luT Erodota : xpuaop6pot<br />
Tag !Lamm<br />
Ne maY impinge tout acs inse -sT epoca cimitiruluY dela Hallstadt, a caruYa cea maY vasty<br />
parte se refers la secolulu V tnainte de Crista.<br />
Si nu numaY epoca, dera pene qi compositiunea chimica a auruluT de acollo: aprOpe 74<br />
partf curate pe lOnga cart abia II de arginta Si 15 de cupru.<br />
NicY o data. aurulti ardelena nu s'a radicata la unit assemenea gradtl de puritate.<br />
Ecc6 to asta privinta nota, pe care ati bine-voita a nI-o communica d. Dr. Bernath Si d.<br />
professorti Stefanti Michailescu :<br />
U Aurulti se gasesce in Transilvania sea in stare native, sub forma cristallina. (octaedrice<br />
Si derivatele) qi ca incrustatiunT uOre in ganga de porfirti cloritosti Si quartza, filone ce<br />
astrabatta gressele carpatice si<br />
formatiunile gypsOse, unde se maY affl Si mineraie de pyarita,<br />
blenda etc., set in combinatiune cu tellurele, formanda mineralulti cunnoscutti sub nu-<br />
« mele de sylvanite (telluro-aurate de argintu) 3TeAu-l-Te9Ag. Mineraiele variaza sub rapaportult<br />
avutieY lord; elle merge avenda aura §i arginta dela 216, 10 pene la 20 procente,<br />
a ert1 restulti este ganga. Compositiunea sylvanite; dupe d. Petz, este :<br />
69, 97 tellure,<br />
26, 97 aurii.<br />
11, 47 argintii,<br />
a §i restulti pene la 7o este formata din antimoniti, cupru Si plumbti. Vrea sa ,lice, sylvanita<br />
copprinde aprOpe 38 7e metallti estract:bila, din care 27 7. aura S.<br />
In aurulti transilvanti intra cello multi 20 -3o part( curate, pe canda acella din cimitirult<br />
dela Hallstadt ni offers, peste 7o.<br />
OrY-ce identificare e peste putinta.<br />
Sa ne tntOrcemti acuma la aurulti oltenti.<br />
La inceputula secoluluT trecuta, canda banatulti OltuluT incapuse sub dominatiunea Curtif<br />
dela Vienna, gubernatorulti austriacU alto CraloveY comitele de Stainville se grabi pe<br />
data. a infiinta pentru speculatiunea avutielora metallice locale o deosebita societate cornmerciala,<br />
care n'a intardiata a constata ca. aurulti din nasipurile OltuluT e en multii mat bunk,<br />
schlagen erscheint; das Gold hatte also offenbar einen hohen<br />
7) SACKEN, '76; «Die Feinheit des Drahtes erklart sieh wohl Werth, and ein Stilekehen &Innen Drahtes mag schon etwas<br />
aus der Seltenheit des Goldes, das such, wo es in unseren Grit- namhaftes gegolten haben. Es hat nur die Starke einer Steckbern<br />
in Plattehen vorkommt, ausserordentlich clam ausge- nadel etc.))
192<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
mat pull, mat frumosit decatti acellti din Transilvania, precumti de assemenea aurulti din<br />
Motru, din Lotru, din Rudarti si din Celle -l'alte ape alle Vale!!, Gor-giuluT si Mehedintuluts<br />
Totti pe atuncT maiorulti austriacti Schwanz von Springfels, dupa ce studiase cestiunea<br />
la fa ;a loculuT, dice la 172o cd.: aaurulti oltent este cu multti maY pure decatti acella ce se<br />
gitsesce in Transsilvania si'n Ungaria.9.<br />
In fine in acellasT annti ecce ce ni spune cu entusiasmti despre aurulti oltenti naturalistulti<br />
Schendo Vanderbech, carele petrecea in Oltenia ca medico in armata austriacg.: equod non<br />
esolum magis graduatum, utpote argenti miscella nequaquam inquinatum, Transilvanicum<br />
. aurum examinis iudicio praecellit, sed et copia rudium collectorum negligentiam compensante,<br />
et insolita granulorum magnitudine distinguitur. Neque enim in solo fluvio Aluta,<br />
.<br />
sed et in Argisch et Dambovitza, in quibus frequens est huiusce aureae loturae cultus,<br />
observare licuit, non auri tantum ramenta ac subtiliorem scobem separari, sed et lapides<br />
ferme siliceos graviori pondere se commendantes, nulloque licet externo metallici vaporis<br />
vestigio notatos, dein confractos tamquam nucleum aurum purissimum granulatum drachmae<br />
eunius pondus saepe aequans in cavitate lapilli delitescens exhibuisse....".<br />
Astirfeliii insa-sT chimia se pronunta contra transilvanismuluY si pentru oltenismulti auruluT<br />
dela Hallstadt.<br />
Unti assemenea verdictu este definitivti, si demonstrg. Inca o data cd sciinta istoricd nu<br />
pote aglunge la o mare doss de certitudine, deed nu va fi strinsti legata, dupa sistema luT<br />
Augustti Comte, cu tote sciintele positive, cacT istoria e omulti, era omulti este prisma natureT.<br />
Nu numaT in anticitate, ci- chTarti asta-41 aprOpe totalitatea auruluT push in commercia<br />
provine din spellarea nasipuluT auriferu".<br />
Pe acestti terremti contingintele riurilorn oltene art puts fi unulti din celle ante; atd.ta<br />
printr'o calitate forte superiors a auruluT, precumti si prin cantitate.<br />
Pe la finea secoluluT trecutti, profitandti de o occupatiune militard, unti Russo isT cornbinase<br />
unti serviciti de mesa din aura oltenti", era generalulti Bawr ni spune ca. avusese<br />
occasiunT: de a vede Annelle si chiarti vasse facute din aurulti ce se gassesce in arina 01tului<br />
D ".<br />
De dincollo, pe costa occidentals a crescetuluT Carpatilorti, in aceTa-sT Enid si'n acera-sT<br />
apropiare de Dunare, derti tntr'o maT mica proportiune si nu scimti deed de o calitate analog,<br />
Temesiana ni offers la rondulti sett nasipti aurosti spre appusti de Mehadia in marea<br />
valle a AlmasuluT", care Pacea si ea parte in evulti media, precumti amts veduta in Studiulti<br />
I, din puterniculti banatti ally SeverinuluT.<br />
Ecce de uncle, erti nicT decumti din Transsilvania si cu atatti maT putinti din Illiria, provine<br />
escellintele metallti observatti in obiectele dela Hallstadt.<br />
8 SUI ZER, 6lesch. d. trans. Da dens, 1,152-153: uZur Zeit<br />
der i s Chen Regierung im Krajowaer Banate lieferte<br />
die vom Stainville errichtete Goldwaschergesellschaft aus<br />
dem Alt flusse gefischtes Gold, welcher wiei hoher, refiner and<br />
schoner, als das siebenbitrgische war, fiir etliche 1000 Gulden<br />
jihrlich ein... Stainvillestarb; die Gesellschaft bekam niehts<br />
mehr zu essen, und so hatte diess Goldwaschergeschafte ein<br />
Ende, ob man schon auch in dem Motrul und in dem Lotru im<br />
mehedinzer Bezirke, bis an den Bach Ruderiassa, sehr reiche<br />
Gunge der Goldkornchen entdecket hatte*.<br />
9) Besehreibung der osterreieldsehen Walaehey, 1720,<br />
in IJ agriseh es Magazin, III, 194: das hohe and reinste Gold,<br />
desgleichen in Siebenbilrgen and Ungern nicht gefunden wird. *<br />
10) Valachhe elsalutana3 desoriptio, 1720, in RALESERI,<br />
Anraria Homana-dadea, ed. Seyvert, Posoni, 1780, in-8,<br />
nepaginatu.<br />
II) DELAFOSSE, Or, fn ORBIGNY, Dietionnaire unlYersel<br />
d'histoire natnrelle, Paris, 1861, in-8,t. 9, p. 145: «Ce sont<br />
les lavages des sables qui, dans presque toutes les parties du<br />
monde, fournissent la plus grande partie de l'or que l'on reeueille<br />
pour les besoins du commerce*. Nhsipulu brasilianu<br />
concurge annualmente pentru 24 millione frame.<br />
12) SULZER, 152: «1m letzten russisehen Kriege prahlte ein<br />
gewisser russischer General mit einem kleinen Tisch-service<br />
der aus walachischem Golde verfertiget war.*<br />
I BAWR &noires historignes et geographiques snr<br />
In Table 1 e, Franefort, 1778, in-8, p. 8: aLes gens du pays<br />
m'ont assure, que plusieurs rivibres de in Valachie charrient<br />
des grains d'or parmi le sable. J'ai oil des bagues et des vases,<br />
faits de l'or qu'on trouve parmi le sable de l' Oita».<br />
14) BEUDANT, Voyage mineralogique en Hongrie, Paris,<br />
1822, in-4, t. 2, p. $14, 326,
STUDIULU III. I IL 193<br />
Esportatiunea auruluY de alluviune din Oltenia si'n parte din TemeVanal adeca de pe<br />
termiT DunariT de ambele laturT alle cataracteloru, de unde firesculti drumtl commercialti se<br />
intinde departe in susulti fluviuluT pene 'n Anima GermanieT, ni presinta dert trey interessante<br />
epoce :<br />
1. Cu catT-va secolT inainte de Cristu, candu zOna muntOsa a TerreT-RomanescT era locuita<br />
de AgatirsY ;<br />
2. In sutimae X XIV din evulti mediti, candu epopeTa Nibelungilorti. precumtl amtt<br />
veclutti in paiagraful0 precedinte, celebra aurulti din terra Bass-arabi/org: a gold fiz Araby));<br />
3. In primiT annY aY secoluluT trecutt, canda gubernamentulti austriacti se apucase cu<br />
multa activitate a radica susti in Oltenia industria spellariT auruluT fluvialu, pent ce successulti<br />
inceputuluT s'a paralisatti prin mOrtea in!elleginteluT comite de Stainville.<br />
Nu maT vorbimti despre periodulti romanti, fiinda maT cunnoscutti".<br />
§ 14.<br />
CC INSSMNA CLIVgNIIJLO MARIS LA SCITI I<br />
Din celle de maY susti resulta ca:<br />
1. Territoriultt romanti dela Nistru pane la Oltti appartinea in epoca luT Erodotti Scitilorti ;<br />
2. Spre appusti de Oita tin susulti ambilateralu alltl acestuT fluviii locuiati AgatirsiT;<br />
3. Oltulu, carele despartla pe ScitY de AgatirsT,se chiama Mans in portiunea inferiOrs<br />
la reversarea'T in Dunare Si pe malulti sett orientalti pe unde forma hotarulti Scitiet<br />
Opiniunea generals este ca. termenulti gMaris, ant deriva dintr'o tema mar, apa, de unde<br />
sanscritulti mira, celticulti mor, goticulti marei, latinulti mare, slaviculti more litvanulti mares etc.'<br />
l7icerea arts pute fi nu numaY ariand, derti Si turanica, ca.cY in limba mongols de assemenea<br />
muran insemneza fluvia91 ba Mel se maT anina in coda maT tuturorti numilorti fluviale:<br />
Aikra-muran, Kuk-muran, Un-muran, Akry-muran, Djaghin-muran, Djurdja-muran etc.'.<br />
Din data inse ce s'a demonstrate caracterulti MarisuluT de fru n t a ri a intre Scitia §i<br />
Agatirsia, ni se presinta o alts etimologia maY corrects.<br />
In limba samscrita marFd vrea sä died hotart14,<br />
In ramura eranica a famillieT indo-europee sonuld y din acesth cuventti se sibilleza, ast0felia<br />
ca. persianesce §i armenesce hotarulti se chTama mart.<br />
In limba albanesa, interessantulti resttl anti vechYuluT graiti tracia, verbulti mar-as esprima<br />
ideia de e a termina'.<br />
Radicala samscrita este mar, a desparti, de unde greculti pt pi-to) etc.<br />
ataris, ca anticulti nume alla OltuluT, va fi insemnandu derti in limba scitica : a hotarti 0.<br />
§ 15.<br />
S1GINNIL<br />
In timpula luT Erodotti commerciulti auruluT inavulTa pe mallulti nordicti alla DunariY nti<br />
tiumal pe Agatirst derti §i pe veciniT lorti din Temesiana, carT se part a fi giticatti atunct<br />
lino rola de samsarY intre densiT si intre popore maY obscure din centrulti EuropeT.<br />
Testulti suns :<br />
....<br />
« Maal ,tav d l eentxoW eial ailtat. To dl /reels' poeles, hi tic xcGene Taivis, 00dels rxei (Peciaas to dreexis ortivIc<br />
colas, civOrixo,v 01 oixiorreg avtgv, di/o1 to nienv tichi Toilcrreov laitoe xoSel occivrras ioika xal threeeoc. Moirots dl d0-<br />
16) Cf. maT susft § 12, Ilea 3.<br />
1) SAVARIE, Slow. Staroz., 408.<br />
2) DU ELUDE, Description de la Chine, La Haye, 1736,<br />
in-4,<br />
t. 4, p. 62: aMouren signifie riviere en langue mongoles.<br />
--SCHLEGEL, Sinico-Aryaca, Batavia,1872, in-8, p.18, erode<br />
eft tema twin& mar, apft, este unit imprnmut6 din limba cltines4<br />
ama, eau.*<br />
3) ABULGASI BAHAMA CHAN, Bistoria Dlongolornm, ed.<br />
Rumiantzov, Casani, 1825, in-8, p. 27.<br />
4) BOHTLINGK 1111d ROTH, Sanskritwiirterhneh, Petersb.,<br />
1865, in-4, t. 6, p. 689.<br />
26
104<br />
1STOR1A TERRITORIALA<br />
'Papas itvelathes oldovrecs Ides. roirloreov oly9-eoltrovs rata otIvoitet elvas Zsydvvas, ?traits zeeomtivors Mtidtx17. rods di<br />
rumors ad-ray e7vas Actoiovs cirtav so crolact, ha yarn dcarrNoys id ficiO.os 'ay qtyoly, 'mimic di xca asitods xal citYvvcirovs<br />
elydeas ipleetr. 4'evyryalvoys ei 1;d &parrs eivat otyrciroys, oloaarql.ariety de ,reds radra rods ertsywelovs. Karixely N iotiiruv<br />
talc Oi'le0tV dyzot7 'Evenly TaY lv rq 'won. eras di 1110on, Was obroixovs Alyovas Oxon Jl oiTrot Midow ci7tOSKOS yerivaat,<br />
?yol plv odx lyw lystqccicraccOat, ylvotro e cis, may lv rg actxe?) yOvio. (2sydvvas d' ?Iv xcatios Alyvec of civot dale MaacreclItis<br />
oixiovres rods xamjAors; Kdrtetos Jl id Necrect). :(29 di Oetj 'has Alyovers . . . 1<br />
Adecg:<br />
... Asta-felTu sunt inmormentarile la Tracy. NeminT nu pote spune cu certitudine, ca<br />
ace felTu de 6menT vorti fi locuindti la flora de acesta regiune; se crede inse ca dincollo de<br />
aIstru se intinde unit pgmerita dwrta si nemgrginitti. SinguriT dintre ceT ce locuescti peste<br />
d Dunn-e, despre carT putusemti affla eti, sunt a§a numitiT SiginnY, imbrAccact in haTne medice.<br />
a CaiT lord se Slice a fi pleto0 peste totti, av'enda pert lunga pene la cincT degete, micT §i<br />
carnT §i neputincTo§T pentru cAllAriA, darn forte TutT la trasti, din care causa SiginniT amble<br />
a in cgrrute. Hotarele lord agTunga pene la EnetiT cell de lOngl Marea-adriatica. ET pretinda<br />
a a fi de origine media.; dera in ce moda, eti- unulti nu me pociti domeri, de§i inteuna lungti<br />
aintervalla de timpti tote sunt possibile. (La LiguriT ceT ce locuescti d'assupra MarsilieT se<br />
a numesca SiginnT negutitoriT, era la CiprianT lancele) MaT spunti TraciT etc."<br />
PassagTula pusti de catrg noY in parentesT se banuesce generalmente a nu fi e§ita din mana<br />
luY Erodotti; inse afflandu-se in tote manuscriptele §rn tote editiunile, noT n'amti socotitti de<br />
cuviinta supprime.<br />
SI intrama acuma in analisg.<br />
Relatiunea erodotiang despre SiginnY este de proveninta tracica.<br />
Acosta appare din urmatarele consideratiunT fundamentale:<br />
1. Erodotti o bags la inceputula libruluT V, consacrata uneT descried monografice a Traciel;<br />
2. Pentru a arreta dela cine anume cgpetase tote celle relative la SiginnT, ella trece immediata<br />
la o alts narratiune cu cuvintele : ulna spunit TraciT..<br />
Derti Tracia in Erodotti este o vorba fOrte raga, sub care se copprindeat GetiT, BistoniT,<br />
TrausiT, DoberiT, Peonil, OdomantiT si o grdmada de alte pop6re, appartinenda tote uneT<br />
colossale gintT, pe care ella o numesce cea maY numer6sa in tota Europa: °study UlOyo; p.i-<br />
vcrth Zan !Ana ye lyBobc Itintir0 acyOptkcon 2.<br />
AnghTula meridionalti dintre Ponta $i<br />
Dungre illa occupaa GetiT, cu carT singurY dintre<br />
tote natiunile tracice se tnvecinati Scitil, dupa cumtl urmeza chTara din cuvintele acestora,<br />
reproduse de catra Erodota : Opiiixac xal ah xal TObc tply Mysoc; 701crioxopcuc FiTac 3.<br />
NumaY GetiT fiinda limitroft cu Scitia, Intl-6ga Dunare sudica. pene la puntula reversgriT<br />
OltuluY antra to territoriula getica, adeca ce-va mall multa sea ce-va mai putina, cad nu<br />
este probabilti ca fruntaria occidentals a Scitilora §i fruntaria occidentals a Getilora sa fi<br />
Waal fluviulti printr'o linia perpendiculars.<br />
Acea ramura tracical dela care s'a fostti informatti Erodotti despre SiginnT, nu erati Getii,<br />
de Ora-ce acestiTa se invecinati numal cu Scitia Si cello multa cu o fractiune din territoriulti<br />
agatirsicti.<br />
Prin urmare cats s'o wclamti mar spre appusa de den§iT cam in Serbia actuala, §i astafelTu<br />
vorpti aye in fatg.'T pe SiginnY anume in Teme§iana de astg,-SIT.<br />
Dramaturgulti Sofocle, scriitora contimpurenti lull Erodota, confirms acesta interpretatiune.<br />
Inteuna passagiu, conservatO de card Strabone, ellii Slice cg a Troianula Antenora Si<br />
tizetit fugiserd in Zracia §i de acollo la alarea-adriatican : Tbv pay our 'Ayr4vopec xcci Tok 'react; [UT& Ti510<br />
neptyeyopimy 'Everay eic Tip epeptly reptaweily2c) x&xelOsy Starcecreey eic ri v Xrroplyny ItaTit Tby 1,16p(ocy Tyeuxhy 4*<br />
I) V, 8-10.<br />
2) V, 3.<br />
8) IV, 98.<br />
4) Ap. STRAB., XIII, 1, § 63.
STUDIULU III, f 15. 195<br />
ConfruntatY acumtl ambele indicatiunT topografice.<br />
Dincollo de Dunare noT vedemti in Sofocle Tracia agiungenda pene la terra Enetilord de<br />
longg. Marea-adriatica.<br />
Dinc6ce de Dungre noY vedemti in Erodota Siginnia agTungenda en3§T pend la terra<br />
Enetilora de longs Marea-adriatica.<br />
Una dincollo, cea-l'alta dinc6ce de Dunare, ambele sunt puse fata'n fats inteo positiune<br />
parallels.<br />
Conformitatea este perfecta, arretandu-ni tota-d'o-data ca in epoca luT Sofocle §i a luT<br />
Erodotill adeca cu vr'o patru-cincY secolT inainte de Cristti, Italia era considerate ca preapropiats<br />
de cataractele IstruluT, ceTa-ce mai results Inca §1 din generala opiniune a anticitatiT<br />
a unti brata ally DunariT se versa in Marea-adriatica 5.<br />
In faptti, precumti amts mar spus'o, Siginnia correspundea numaT cu Teme§iana §i Tracia<br />
numaT cu mallulti oppusti allti SerbieT, nu maT departe deckti atata.<br />
Ad totu§Y nu se trichina analisa.<br />
S'o urmarima pene 'n capdta.<br />
Intr'untl aka passagTu Erodota ni da indirecttl pene Si numele specialti alla acelleT Tracie:<br />
ucampia triballicao, naBiev Ts Tptf3ccXXiy.bv, de§i in restulti opereT selle nu se gassesce nicT o<br />
mentiune despre poporula tracica allit Triballilorti.<br />
,Campia triballicaD, dupa cuma o descrie densula, se affla dincollo de Dungre, occupanda<br />
territoriulti dintre acestd fluviti §i dintre acea parte a IllirieT unde locuiati Enetile.<br />
Totti acollo din punttl in puntti noT gassimd pe Tribally cu patru secolY maT inc6ce in<br />
geografia luT Strabone, carele ni-T arreta invecinatT spre nordtl cu Istrulti, spre resarita cu<br />
GOT Si spre occidinte cu Illiria', ceTa-ce constitua litteralmente Tpt(30Xotbv iseSiov.<br />
A§a derv, urmarindti cestiunea din passti in passti, noT amtl reu§ita a restabili In Erodotti,<br />
Condu§T numai de contesttl §i de autoritatea contimpurend a luT Sofocle, unti puntti forte<br />
insemnatti: relatiunea despre SiginnT ella o datorTa anume natiunii tracice a Triballilorti,<br />
a§ecj.ate atuncY pe tennula sudicti alla DunariT spre appusa de Gey in Serbia de asta-cl.T.<br />
Suntemti Inse departe de a ni tnchipui ca .parintele istorieTb arts fi cercetatd vre-o data<br />
personalmente regiunea tracica pe care o numesce IseaCov tb TptOccUtylv.<br />
CommerciantiT din tote terrele peninsulei balcanice visitati la gurele DunariT colonia milesiana<br />
Istria, §1 nu aTurY decata acollo trebuTa sd fi. cgpetata Erodotti dela Tribally notiunile<br />
selle despre SiginnT, intocmaT precumti in Olbia sell TO Bopuebeveiiicev iincaptov 8, o alta colonia<br />
tott milesians pusa la gurele NipruluT, ellti se informa despre Sauromay, BudinT, Neuri §i<br />
restulti poporelorti din acea directiune.<br />
Istria Si Olbia, unti stabilimenta greca la marginea TracieY §i unti stabilimentti greet la<br />
marginea ScitieT, ambele inteund nencetatd contactd commercialti cu tote nemurile de pe<br />
littoralulti nord-vesticti alla Pontuluy, erati localitatile celle maT nemerite pentru a procura<br />
istoriculuT greed perspectiva lumiT barbare de giurd in gTurtl.<br />
NoT intrebuintamti inteadinsa cuventula perspectiv; cacT numaT ellti esplica natura spuselora<br />
luT Erodota, carele este tottl- d'a -una atatti de precisti canda povestesce ceTa-ce se<br />
apropia de Istria sea de Olbia, dera devine apoY treptata din ce in ce may confustt in proportiunea<br />
departariT racleT selle de observatiune dela aceste doue centrurT.<br />
5) APOLLONILTS, STRABO, VALERIUS FLACCUS etc. analisati pe<br />
largu de ImEnr, Uber die Argonantenfahrt, in Geographie<br />
der Griechen and Romer, Weimar, 1816, in-8, t. 1,<br />
part. 2, p. 320-360.<br />
6) IV, 49.Cf. I, 196.<br />
7) sTuAeo, VI, 6, § 11, 12 etc.<br />
8) IV, 17, 78.<br />
.
196<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
§ 16.<br />
CARACTERUL5 COMILERCIALU ALLii SIGINNIL0115.<br />
SiginniT locuTati in Teme,iana, invecinatT spre sudti cu Tribal liT §i spre resaritti cu AgatirsiT,<br />
astti -felYu ca. de ceT Liter iY despartia Dunarea §i de ceT-l'altY CarpatiT, era spre appust<br />
territoriula lorti mergea aprOpe pene la Illiria.<br />
De 9i nu atata de desfetatT, nu g3p6Tcaot ca AgatirsiT, SiginniT se distingeati totu9T de assemenea<br />
prin avutia vestmentuluT, cacT purtati bathe medice, idiju xpetopivou; MOtxt, §i Erodota<br />
ni spune ella-insu9T intr'unti alto passagYu ca lussosa imbraccaminte persiana era imitate dupa<br />
acea medica: tiare, tunice manecate de varie culorY etc.'.<br />
CaiT Siginnilora, midY, pleto§T qi carnY, nu puteaa servi la callaria, derti prin Tutela erati<br />
de minune la llama, ceTa-ce facea ca stapaniT lord sä tout amble mereti in carrute.<br />
Aceste doue amenunte despre SiginnT, abundinta §1 carrau0a, ni dati degia o \raga imagine<br />
a unorti commis-voyageurs sea travelling-clerks, chTarti decd vechTulti scholiastti allii luT<br />
Erodotti nu s'ara grabi a adauga ca numele lord se p6te lua in intellesa de neguritorg:<br />
virs)Xoc'<br />
Marsilia e departe de Teme9iana, derti nu maT departe decuma e Romania de Armenia.<br />
Pene'n secolulti XVI parintiT nostri numTati a?Irment pe tog negutitoriT 3.<br />
In Transilvania pene asta-c1T se Tea adessa in acella0 situp cuventula ireca.<br />
Pentru ca numele Siginnilorti sa fi devenitti sinonimti cu anegu.titortip tocmaY la Marsillia,<br />
marfaiT lord trebuTati in realitate sä fi agYunsti pene la PireneY; §i astti-felTu se esplica, intre<br />
celle-l'alte, de ce Erodota, dupa o confuse, rumOre, deduce de acollo insa-§T Dunarea:<br />
ecgdp.evo; ix RcXt7v xcd nuir4v71; 7C6X10c 4.<br />
Ca unit ce locuiati in Temqiana, adeca de'ncollo de cataracte, SiginniT aveati nu numaY<br />
caT qi carrute, ci Inca portiunea DunariT cea maT libera de orT-ce pedece, in lungulti carila<br />
vassele din vecula de micla-loch se urcati fart, nicT o difficultate cu marfurT orientate pene'n<br />
centrulti BavarieT.<br />
Una din trassurele caracteristice alle spirituluT mercantilti din totT timpiT este de a ascunde<br />
dupa putinca pietele, de carT profits egoistulti commercianta prin esportatiune sea prin importatiune.<br />
Cartaginea qi Ellada in anticitate, Genova §i Venetia in evulti mediti, ati practicat'o pe<br />
largo intr'una moda sistematicti, era in miniature 'Axle asta-cIT fie-care negutitora0 tainuesce<br />
de ceY- l'altT fabricele qi depositele, de unde '§T adduce mar& mar bung qi maT eftena'.<br />
Acesta tactics results din acea regula mercantile, vulgara, pe care celebrulti economistd<br />
List a espress'o forte bine in doue cuvinte: a dupa ce to -ar suitti la inaltime, cats a respinge<br />
cu picTorula scara, pentru ca nu cuma-va sä se urce altiT dupe. tine 6.<br />
Degia Esioda spusese, sunt acuma trey -i;lecT de secolT, ca, a °Haruki invidiaza pe ollarii 9i<br />
zidarulti pe zidartiv :<br />
Kai xcpap.k xspap.si xo.cist xal Tiwcovt,<br />
I) VII, 61-62. STRABO, XI, II, § 8, in timpulti cAruTa SiginniT<br />
nu maT lficuTaii la Dunitre, dice: DZiravvoa nerd-<br />
Covacv D<br />
2)Traductitorula latind anti luT Erodotit eommitte aci o err6re,<br />
recurgeudfi la obscura vorbe. institores, pe candil trebuTa<br />
sa die8, negotiatores sou qi mai bine mercatores, dec.& all<br />
fi consultatfi pe SLIDAS, ed. %lister, II, 240: gin genere enim<br />
omnes eos vocant x anti Aov r, qui aliguid vendunt etc)) Despre<br />
caracterulfi commercialil ails Siginniloru vorbesce ROUGE-<br />
MONT, L age du bronze on les Semites en Occident, Paris,<br />
1868, in-8, p. 14.1-142 ti pe alurl; peccatti inn Ch nice o data<br />
Pl.<br />
nu doeumentezit, ei toth-d'a-una intuned veritatea prin gioculd<br />
imaginatiuniT.<br />
8) Yell a mea Istoria tolerantel religiose,AL2Wp. 61.<br />
Cf. Bornao, Relation' universal', Venetia, 1600, in-4, t.<br />
1, p. 96.<br />
4) IT, 33.<br />
6) Vedi in PALLMANN, Die Pfablbanten nud Dire BeWohner,<br />
Greifswald, 1866, in-8, p.158-9, § -fiI: Die phiinizischen<br />
Handcishigen Fi Das schweigen der andern Handelsvigker.<br />
6) Systeme national Weconomie politique, trad. Richelot,<br />
Paris, 1857, in-8, p. 490.<br />
7) Opera et Dies, v. 25.
STUDIULU III, i 17. 197<br />
Pe candti calluwiY cal cu pert de cincY degete allergati fn fuga mare cu carrute incarcate<br />
One la Illiria, set duceat frumosulti aurti oltent anticilorti locuitorT aT HallstadtuluT ; pe<br />
candti Dunarea spume sub veslele speculantuluT plutaqt1; SiginniY assicurati totti-d'o-data<br />
pe veciniT TriballY cumtt -ct fn susulti fluviulul nu locuesce nicY o fiinta omenesca.<br />
Dela det*T, prin intermediult Tracilorti, ati trecutti la Erodotti cuvintele din passagYult<br />
de maY susti despre nelocuibilitatea termuluT danubianti nordicti; cad din alte fontane Erodotti<br />
audise, din contra, ce dela isvortl §i pane la Pontti intrega Dunare curge totd prin Terre<br />
locuite : 6 p.iv Sid "Icrcpcg, Pet yap Beobteup.brq{, app It0XXav pvthaxetat, wept Si Taw TOG Neaou mita °Lang ixst<br />
Xiietv 8.<br />
4 Parintele istorieT0 nu se contradice, dupe cumti s'arti pute crede la prima vedere, ci numaY<br />
reproduce nesce assertiunT differite din nesce differite sorginti, pe cart e datore a le<br />
discerne analisa critics.<br />
§ 17.<br />
ANTICITIIILE APICULTURE! ROMAN&<br />
-Nu aurulti singurti inavutra pe AgatirsT qi pe samsariT lora SiginnT.<br />
Mal era o alts ramurd commercials forte productive.<br />
Dupe ce descrie tralulti Siginnilorti, Erodotti urmeze maY departe:<br />
:12c de errixtg eiyovet, plAteaas actalzotats as veleta toir/afeov, xal ainti woOttor oex eZvas d'ive&tiv TO trvoctaalew.<br />
pea vvv valiva Aiyovvec doxiovert el acv mix oixOvve to rciq 4-csia TaVra gm:ye-rag divas dticrptya cileci pot id Otni Tiv ciexvoto<br />
violative; joxlet Elva& dui to aptizea. Tailva pev vvv vifs. view Toivig n6Qc Air.... I<br />
Adeca :<br />
MaT Slict Tracil ca peste Dunare sunt atatea__alhine, luc at-4. nu e chipti a strabatte maT<br />
4 incollo. AceT ce o spunti nu mi se part a aye dreptate, cad se scie ce aceste insecte nu<br />
asuffert frigulti, ci et credt maT currendti ce din causa friguluY sunt nelocuite partile noraduluY.<br />
Acestea sunt celle ce se povestesca 0.<br />
.Peste Dunare nu incapT de albine ! r diceatt luY Erodotti Tracil din Campia<br />
cart occupati anume mallulti danubianti serbesctl oppusti OltenieT si<br />
Teme§ianeY, locuindti<br />
in vecinetatea Agatirsilorti Si a Siginnilorti.<br />
ParinteluT istoriel nu-Y venTa la socotela a da credementt acesteT asserliunT, Malt ellti<br />
ne -arti fi lassatti qi pe noT fn dubiti, de n'amti aye de'naintea ochilorti realitatea cea viva,<br />
mat insotite de marturia unuY alto scriitortt grecti totti din epoca luT Erodotti.<br />
.Asta-dY apicultura romand este intr'o trista decadinta.<br />
Decanulti agronomieT national; venerabilulti nostru amicti d. Iona Ionescu, are totti<br />
dreptuld de a dice:<br />
a Nu scimti cumt ati pututti sa lasse RoManiT din_ mana lorti crescerea albinelorti qi sa<br />
a agYunga a cumpera cera din strainetate. Dela radicarea Turcilorti din terra s'at stricatt<br />
a§i mTerariele, Si de atuncY n'at maY qitti negutitorT cart se stringa mTere §i sa stimuleze<br />
ape cultivatorT a o produce Si a cauta de tinerea albinelorti09.<br />
Nu aqa a fostt in vremile maT de'nainte.<br />
Pe la 17801 studiandtt la fata loculuT conditiunile industriale alle littoraluluY Merit-negre,<br />
Francesult Peyssonel dicea: a Cera este principaluliZ articold de esportatiune alit MuntenieY;<br />
calitatea'Y e forte frumosa Si cantitatea immens5.03.<br />
8) If, 31.<br />
1) V, 10.<br />
2) Lectiunl de agrIculturii, Bueur., 1870, in-8, p. 367.<br />
3) Sur le commerce de M Ner NoirelParis,1787,in-8, t.<br />
2, p. 185: vLa cire est le plus considerable article du commerce<br />
de sortie de Walaquie; elle est de tres-belle qualite, et. la quantite<br />
en est immense. On la vend, purgeeetparfaitement nette,<br />
de 40 it 45 paras l'ocque.*
198 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Totti atuncY Ragusanulti Raicevich primult consults austriacti in Romania, consacrandd<br />
apicultureT unti capitolti separatti intr'o escellinte descriere naturald a ambelorti principate<br />
danubiane, dice ca cera nOstra a este Para indoueld cea mat frum6sti §i cea maY cautata in tOtd<br />
«Europa, incatd albinele trebuT considerate ca una din celle maT pretiOse §i maT bogate<br />
a producte alle regiuniT.4.<br />
Multdmita d -luY Gr. G. Tocilescu, noT possedemti din ministeriult LucrArilorti Publice<br />
statistics apicold de pe amendoue laturile MilcovuluT din anniT 1869, 187o Si 1871, din care<br />
results in terme mediti, ca districtele romane celle maY avute in stupT sunt pent asta-dT<br />
Vla§ca Si Dol-giult, ambele la Dundre in Muntenia occidentald, adecd tocmaY acollo unde<br />
in dillele luT Erodotti a nu incapeaT de albine D.<br />
Naturalistulti Elianti scriea in secolult III dupd. Cristo, derd avusese in mans pe unti a1t1<br />
autorti greet anonimtl cu nlultti maT vechTul carele trdia atuncY candy ScitiT 16cuTat Inc d pe<br />
termulti danubianti nordicti in vecinetatea TracieT, adecd de nu chTart in timpult luY Eroa<br />
dotti, cello putint inainte de Alessandru cello Mare, cacT in epoca acestuT cuceritorti norduld<br />
Istrulul era degia copprinsti de catra GetY 5.<br />
a Scriitoruld med dice Elianti merits cea maT deplina incredere, cd.cT ellt cunnoscea<br />
lucrurile din propria esperiing, nu dupd nesicure povestT ca Erodottib : ei 8E ivarria 91po66ty Myw,<br />
irn 1.1.0C Tic ecXeiCrOCO 6 yap Totarna ein6v, Icrzop(av anoBeiv.vucrext, aVoint emir, petv gpaTo tp."Cv alkadvtcrtov 6.<br />
ET bine, ce dice ore acea importantissimd, fontand?<br />
a La ScitT friguld e nesuperacTosti pentru albine, incItt eT intrebuintezd nu mYere strains,<br />
ci locale, ba o §i espbra, vincleadd fagurY p.eXtrrac Zxueacc; Elvat, gICZIEW to Toil xp6ouc obai<br />
xai plvTot Eat EtIrpciaxstv eic Muni); xop.(tona; Zx6Oac on 60vei6v orgy, au& a)Otyevi; pat xal<br />
xnp(a intxd)pta<br />
E vorba despre Scitia cea invecinata Cu Misia, ert Nlisid se numTa genericti tota littoralult<br />
dundrent alit TracieT Inca din timpiT omericT 8; cu alte cuvinte, e vorba chspre portiunea<br />
ScitieT dela Ponttl pent la Olttl.<br />
Considerandt inse firea albinelort, cdrora dupd espressiun ea betranuluT agronomic Varrone:<br />
« natura IT-a menial locurile silvestre, muntiT ceT neculti §i infloritT tott-d'o-data n 9) cuibult<br />
de predilectiune allti acestorti muncitOre insecte in Terra-Romanesca trebuTa sd fi fostti tomd'a-una<br />
maY cu preferinta crescetulti carpatinti alltti OltenieT, maY aperatt de viscoliT.norduluY<br />
Si maY espusti spre sudd.<br />
Pent astd-cuf MehedinteniT, frunta§iT vechTuluT banatu anti SeverinuluT, Ora dreptti emblema<br />
in marca lord districtuald o albino " :<br />
4) OsserrazIoni intorno in Valachia e Moldavia, Napoli,<br />
1788, in-8, p. 87: ((Una dells pih .pregevoli e ricehe produzioni<br />
!elle due Provincie sono le api, penile la cera che danno senza<br />
dubbio la pift belle e ricercata di tutta 1'Europa; la quantita,<br />
e considerabile, e potrebbe divenire infinitamente maggiore,<br />
se pat numerosa fosse in populazione.6<br />
8) STRABO, VII, 3, § 8.ARRIAN., I, 4.<br />
6)..4,,Euvwer De natura animalium, rec. Hercher, Paris,<br />
1858, in-8, p. 37, lib. II, cap. 7.<br />
7) Ibid.<br />
8) Ap. sTRAB., VII, 3, § 10, p. 252.<br />
9) Rerum rusticarum de agrieultura lib. III, § 16: dloridos<br />
et ineultos natura, attribuit monteso, si mat in valle: in<br />
sill estribus locis paseitant.D<br />
10) FRuNVESCU, Diet. topogr., 277: aMehedintulii produce<br />
cereale, lemne $i altele, deal mat inbelsugatfi este in miere<br />
pentru care si marca luI este 0 :ANGELO DEMETRE<br />
SCU, Geogralla, Bueur. 1872 n -8, p. 261.Austriacil, copprinclendil<br />
la inceputulil see° uluI trecutfi eche clad distriete<br />
de peste Oltu, acs glissitfi degia «albina D ca vechill mare{ a Mehedintul<br />
ul : dem Mehedinzer ein en Bienenkorb, den Reich th um<br />
derselben an Feldfrfichten and Honig anzuzeigens, dupe', espressiunea<br />
lul SCHWANZ VON SPRINGFELS, op. eit., 198.
STUDIUM III, § 18. 199<br />
Fe arta ScitiT dela Siretti esportatt fagurl peste Dunare la GeV, unde inse intimpinati<br />
concurrinta superbelorti producte apicole alle GrecieT, AgatirsiT prin midd-loculd Siginnilora<br />
aveati deschisl o piata cu multa maT vasty §i maTsicura, approvisionanda cu mTere<br />
si cu cerl t6ta Europa centrals, de0 Tribal Elora li spuneatt din mercantilisma ca acollo nu<br />
lc cuesce nimenT.<br />
Unti commerciti intinsti §i fecunda ni esplica singura, sea me bine clisa pe prima linia, acea<br />
trepta de civilitate la care reu§iserb. a se raclica AgatirsiT in bassinulb oltenti anti Terra-<br />
RomaneseT sunt acuma aprope doue millennie §i giumaate.<br />
Commoditltile traluluT, pe carY le indict portulti lord cello desletatti ; respectula ce'la sciusera<br />
insuflia pent §i barbarilorti Sciti " ; t6te astea nu sunt singurele trassure din -caracterula<br />
acesteT originale natiunT.<br />
Aristotele, numaT cu unti secolti mat nob, completezI relatiunea luT Erodotb, clicenda<br />
el AgatirsiT aveati lest in versuri 12.<br />
Cine art pute crede assemenT lucrurT tocmaT in Scitia! >o esclatna cu naivitate unti critica<br />
germanti 13.<br />
Eruditiunea moderns, dup. cuma pe ScitI se incerca a-Y face candy FinnesT, canda SlavY,<br />
candy Germany, totti astii-felYu pa AgatirsT T-a identificata une-ori cu CelliT, alte-orT cu<br />
MongoliT) cate o datb. cu DaciT sell cine maT scie cu eine, era pe bTetiT SiginnY nu s'a temuta<br />
a'T preface in stramo0 aT Tiganilora ".<br />
T6te aceste opiniunT s'aa emisa d'o potrivb cu multl uprinta. "<br />
NoT -uniT lassama controversa in stare pendinte pene la ,Istoria etnograal a Mucitecialat<br />
undt va fi locula a limper)i nationalitatea numer6selora popore, carT precessera la Dunarca<br />
de gTosti nascerea nemuluT romantl.<br />
Aci ne interessa esclusivamenta territoriulti TerreT-RomanescY.<br />
§ 18.<br />
VESPILE DIN TESIIANA.<br />
In narratiunea erodotianl despre impossibilitatea de a IOcui in susula termuluT nordica<br />
alla Dunn -4 de reula albinelora, noue ni se pare ca, pe 16ngs elementulti curata apicola,<br />
limpeclita in paragrafulti precedinte, catl sb. se maT deosebesca pe o linib. secundarl unit aka<br />
ingredienta, surprinsu cu multa agerime de earl reposatulti istoricu transilvanti Schuller.<br />
Temesiana este bantuita periodicesce de unit felTu de taunt', cunnoscuti sub numele tecnictt<br />
de oestrus "Columbacensis sell simulia-Colmmbacensis, carT vera §i tomna se respandesca in stolurT<br />
pe tom spatiula dela Baziap pent la Mehadia si Or§ova, cac).enda pe boy, vacce, caT, porcT,<br />
oie,..capre, distrugendti adessea turme intregl §i torturanda chTarti pe 6menT.'<br />
RomaniT din Temesiana povestesca cu spaYma el aceste vespl se nasal in totl annil din-<br />
110mm,<br />
Tv, 125.<br />
t2)17eo ft 1 «ip. ccr a, XIX, 28, in Opera amnia, ed. Firmin<br />
bidot, Paris, 1857, in-8, t. 4, p. 209: adieu ri volios naloilvras<br />
eilq iiepovatv;"H ots nviv iiriataa6tas reciggaut hdov Tot)C vólove,<br />
Onlos #411 hrtAci0corrae, -Wanly Ey fAycsaligcrosc Ire dui-<br />
9aasv;<br />
Is) VALMENER In HEROD., ed. Wesseling, p."328, nota 31:<br />
«Tales in Scythia fuisse vix fidem invenit! o<br />
14) HASSE, Zigenner im Herodot, Kinigsberg, 1803, in-8.<br />
revel, HOLSTEN Ai EICHWALD, eitati in DIEFENBACH, Celtics<br />
IT, 30. SAFARIK, Slaw. Starozg, 28. -- RITTER, Erdknnde,<br />
II, 660 etc.<br />
16) Ca modelU de neeriticismil In astfi, privint5 pole semi<br />
DR. RDECKERT, Die pfahlbanten und Volkersehlehten<br />
Ostenroptes, Wuerzburg, 1869, in-8, p. 30-34.<br />
1) gam, Gesehlehte des temeser Moats, Leipzig, 1861,<br />
in-8, t. 2, p. 181: aSie erscheint nicht selten in so dichten und<br />
grossen Haden, dass man sie in der Ferne far eine Wolke<br />
halt, und in dieser Gestalt ist sie am meisten gefahrlieh. Da<br />
fliehet Alles aus dem Felde, sobald eine solche Wolke zum<br />
Vorschein krmipt. Das Vieh verlasst eilends die Weiden, der<br />
Feldarbeiter eilet mit seinen Ochsen und Pferden dem Dorfe<br />
zu, und jeder sehliesst sich in seiner Wohnung ein, um diesem<br />
Ungemach auszuweichen a Ibid., 190: «Ein jeder Stich,<br />
den dieses Insekt dem Viehe oder dem Menschen versetzt, verursacht<br />
ein brennendes Jucken und eine Fehr schmerzende Geschwulst,<br />
die kaum nach 8 bis 10 Tagen ganz vergeht. Mehrere<br />
derselben, besonders wenn sie beisammen sind, verursachen<br />
ein heftiges Entzandungsfieber, und bei reizbaren Kinpern<br />
Kriimpfe und Convulsionen. 0 monograflii, despre<br />
aceste inseetii a wig, in secolula trecutii unit professorfi dela<br />
Pasta, DR. SCHI1NBAUER, Gesehlehte der kolumbatsehen NUeken<br />
im Banat, Wien, 1795, in-4.
200 ISTOIIA. TERRITORIALA<br />
tr'unt capti de balaurti, pe care 'la taiase santulti Georgia Si l'a aruncatti inteo pescera de<br />
longa ruinatulti castellt Columbacit: numaT prin venint de erpe eT isT potti esplica o mucatura<br />
atatt de otrIvitore ! 2<br />
Schuller a spusti cello anteiti ca Erodotti in relatiunea'Y despre regiunea danubiana va fi<br />
intellegendt prin albine pe acesttl terribilti taunt.<br />
TrebuT sä se Slid. maT correctt ca multimea vespilort TemeianeT Si multimea albinelorti<br />
OltenieT ati Costa confundate tntr'o singura ingrozitore multime de catra invecinatiT Tribally,<br />
condu0 la acesta prin assemenarea de aspectti intre vespe Si albina, tntocmaT dupt, cumti<br />
terranulti temeqiant din 4illele nOstre confunda pe mortiferulti taunt cu balaurulti din causa<br />
assemenariT in puterea veninuluY.<br />
In ambele identificarT se manifesth, o procedure, analogy a imag-inatiunil poporane.<br />
Este instructivti de a urmari la Dunare pe taunult dela ColumbacTu degia cu cincY secolT<br />
inainte de Cristt !<br />
§ 19.<br />
MAPPA GEOGRAFICI AGATIRSIZI.<br />
Desbatthdt maY susti positiunea geografica a Agatirsilorti, noT demonstraramo prin testult<br />
luY Erodotti ct. ea imbrAtiqa VAN. zona sub-carpatina a MuntenieT dela cataractele<br />
DunariT pent la Vrancea; dert nu cred.useramt acollo de cuviinta a cita unti passagiti<br />
forte remarcabilti, carele confirms §irult argumentatiuniT.<br />
Determinandt hotarele ScitieT, Erodotti dice :<br />
"Hery jv abrO "tiv %Teen vci xatiuree0.. 4s sit, iteaciyatar epieorra diroxbiteras ZxvOlxi l'yyrd avoiroo fdyatS'zieawv, icesc<br />
ez Neveav, brevet', ei Areeowiycov, seAevsa1wv ea MEActmlogivow. 1<br />
AdeCa :<br />
a VecinT aT ScitieT, ineepindti dela Jstru qi inaintandt spre interiorulti pamentuluT, sunt : anaid<br />
eAgatirsir,apol NeuriT, de acs AndrofagiT, in fine MelanchleniT.*<br />
,Incependt dela Istru anteTu AgatirsiTn ore pOte fi ce-va may geometrict ?<br />
Unti capetti alit AgatirsieT e pusti la Dunare, prin celltl- l'altti cap6tti a in interiorulti pamentuluTs<br />
ea se invecineza cu NeuriT, 6rti lungulti tntregti allii territoriuluY eY se cTocnesce<br />
cu hotarele ScitieT.<br />
A nu intellege acesttl testt alit luT Erodotti este unit adevthutt miracolti, Si totu9T n'a<br />
voitti salt intellega pent acumt absolutamente neminY, fiindti ca. pe totT iY zapIcTa numele<br />
riuluT Maris, menandu-T departe la Mure§ti in ion de a-Y lassa sa se opresca purti si 8implu<br />
la Oltti !<br />
Tradust pe o mappa, passagiulti de maY susti represinta urmat6rea figura:<br />
SIGINNn<br />
Call<br />
R 14<br />
g° SIT<br />
EITRII.<br />
Cts<br />
pleto§T 44 Alb E ihe.<br />
Fluviulii<br />
S O I T I A<br />
Istru<br />
TRIBALLII I GETII<br />
Fata cu acesta prima schita de carts, nT '.a venitti remdulti de a face cunnoseinta Cu vecinit<br />
nord-osticY aY Agatirsilorti.<br />
2) 0cworr. Walachlsehe Dllthrohen, Stuttgart, 1846,in-8, In Archly filr Kunde 5sterreichischer Gleschiehts .Quolp.<br />
284-6.<br />
len, Wien, t. 13, 1864 A-8, p. 101<br />
3) Siebenbilrgen Yor Ilerodot and in desaen Leitalter, 1) nri Zoo.
STUDIULU III, it 20. 201<br />
§ 20.<br />
M1GRAIRINILE NEURILOR5 MIN MOLDOVA.<br />
TotT commentatorir punt pe Neuri cu multt maY susti set cu multa maY intr'o parte de<br />
adeverata lord regiune. 1<br />
Si nemict maY naturalti, de 6r1-ce determinarea territoriuluY neuricti depinde strictamente<br />
de prealabila precisare a pamentuluT agatirsica, incata orY -ce err6re in privinta acestuTa din<br />
urma trage dupa sine desfigurarea tntregeI Scitie a luY Erodota.<br />
SI ne 'ncercama a restabili dupg putinta veritatea testualA.<br />
Neuria clice Erodotti se tntinde dela marginea orientala a AgatirsieY pene la isvorulti<br />
NistruluY, unde se intelnesce cu fruntaria ScitieT 2.<br />
Prin urmare NeuriY se afflat spre appust de Nistru, anume de partea'Y superiora, copprinclefida<br />
ce-va din Galicia, Bucovina Si o portiune a MoldoveY de susti.<br />
Erodotti ni maY spune ca o generatiune inainte de Dariti Istaspti, vrea sa clica cu vio<br />
§esse secolY inainte de Cristt, NeuriY at fostt locuita tntr'o aka terra, de unde'T gonise multimea<br />
§erpilora, silindu -Y a refugi la BudinT 3.<br />
Urmeza dery cä regiunea dintre Nistru §i Sireta, unde locuTaa NeuriT in timpula luT Erodott,<br />
fusese de'nteTu a Budinilora, impin§T apoY de invasiunea neurica cu multa maY departe<br />
spre nord- osttl, astti -felIu a aceste natiunT in epoca « parinteluT istorieY 1, nicT nu se maY invecinatt<br />
macara una cu alta, ci erati despartite prin doue pop6re intermediare, numite AndrofagY<br />
§i MelanchlenT 4.<br />
Uncle inse va fi fosto terra cea primitive a Neurilora, pe care Erodotti o specifics in treceta<br />
numaY prin multimea §erpilora : 14tac cip Cfpt NOXX0b; IliV ,ii X6p11 aVipatVe ?<br />
Ne pott conduce la descoperirp adeveruluY urmdtOrele cincY criterie:<br />
i. Pentru ca NeuriY se fi allungatti pe BudinY spre nord-ostt, nlvalla cata sä fi fosta<br />
facuta despre sudti sett despre appusti, una din doue.<br />
2. Erodotti intrebuinteza pentru §erpT cuventult ept;, §i tocmal acestd espressiune a servitti<br />
a numi din cea maY departatg anticitate o urbe din Bugiacti cam dela gurele NistruluY<br />
'Ocotanacc, adeca a ora§ti de §erpT 0", din causa multimiT §erpilora, dupe cumti se numYa totti<br />
'Oeptotinact din causa multimil §erpilora Rodosulae, §i dupe cumti tote din causa multimiT serpilort<br />
se numYa '0180% o insula arabica 1.<br />
3. Bessarabia actuala, maT allesa in partea'Y inferi6ra, este renumita prin reptiliY seY,<br />
incata colonelulti russtl Meier, carele o visitase pe la 1790, Slice ca una regimenta intregt<br />
de MuscalY, cantonatti atuncY pe malulti NistruluY intre ora§ula Benderti Si satulti OSITIA<br />
nesciT, era superata de nenumerata multime de orpI,8 ceTa-ce ni zugrayesce de minune, pe o<br />
scare in miniature, antica sorte a Neurilora.<br />
4. Insula Fedonissi dela gurele DunariT, celebrA prin anticulti templu alit luT Achille,<br />
pe care'la descrisese pe largo Arrianti in clillele imperatuluT Adriana 9, e cunnoscuta pent<br />
asta-c11 sub numele de Jnsula erpilord ", fiindti piing de nesce erpY « lungT Si negri ID 11.<br />
1) MANNERT IV, 103.HEEREN, I, 2, 276. KENNEL, I, 415.<br />
.SAFARIK, Slow. Star., 164.ete.<br />
2) imam, IV, 51.Cf. IV, 125.<br />
3) IV, 105.<br />
4) IV, 106-108.<br />
5) STRABO, VII, 4, § 16.PLIN., list. Nat., IV, 26: ( amnis<br />
Tyra, oppido nomen imponens, ubi antes Ophiusa.n svniz.n.<br />
BYZ., verbo TiTas.PTOLEM. etc. SA se constate ca not nu<br />
no pronuntAratt aci, decib Otiussa este identicn cu Tyra, decit<br />
ea se affla pe loculil Akkermanulul sett ails Benderulul, etc.,<br />
clicI tote acestea nu se potil decide Mal o prealabilit analish,<br />
pe care o vomit face to Istorla erltleil a Moldova, unde ne<br />
vomit IntOrce §i la Scitia luY Erodotit din mat multe alte punturY<br />
de vedere.<br />
6) STRAB., XIV, 2, § 7.<br />
7) ibid., XVI, 4, § 6.<br />
8) Opisanie Oozakovskila zemll, Petersburg, 1794, in-8,<br />
p. 19.<br />
9yArtatArrt Opera, Amstelodami, 1682, in-8, p. 132-135.<br />
10) SKALKOVSKII, Statistiezeskoe opisaule Novo-rossIIskago<br />
kraia, Odessa, 1850, in-8, t. I, p. 168.<br />
11) KSHLER ap. UKKERT, III, II, 448: a lJberall wimmelt es<br />
von Schlangen, die lang and schwarz Bind,.<br />
26
202<br />
!STORM TERRITOitIALA<br />
5. In fine, totti in Bessarabia, in apropiarea tergu§oruluTBetile, se descoperi pe la 183o<br />
una balaura de o marime colossald, cdruia naturalistulti Eichwald, dupd ce'la essaminase<br />
in legatura, cu testulti luY Erodota, nu s'a sfiitti a'T da numele de Ypt4on Nam/ ruin 12.<br />
Asta-felTu der6 primitiva locuintd a Neurilora fusese cu sicuranta pe littoralulti marina<br />
dintre Nistru §i Dundre, sea chiara de acollo maT Incoce pene la Prutti si Sireta ; o regiune<br />
adecuata, atata din puntula de vedere topograficti precumil si din cella zoologicti, cu acea<br />
terra. sudicd, din care eY fugisera to susti dc gr6za prpilorit, gonindtl pe BudinY din Moldova<br />
nordica, din Bucovina, dintr'o parte a Galitie, §i a§eslAndu-se deniY acollo unde Y-a gassita<br />
definitivamente stability espeditiunea persiand in Scitia in annula 500 tnainte de Cristo.<br />
Si sd se noteze bine ca. NeuriT nicT ca puteaa fugi dela gurele DunariY spre norda decdta<br />
numaY in acestd unica directiune, cad sd fi apucata eY a trece Nistrulti, dedeati erO0 peste<br />
erpY, ba 'Inca inteunt numera §i may mare, dupa cumU Slice insusT Erodotti : pi Si 7adive0voi-<br />
Oiv apt a% TE-5v ip4v.tov iirksaov 13.<br />
Positiunea geografica a Neurilora, set may correcta celle doue positiunT geografice alle<br />
lore, cea primitiva in Bugiaca §i cea posteri6ra in susula Nistrulul, sunt del-6 pe deplint<br />
limpeclite.<br />
Erodotti ni arreta aprOpe in fie-care regiune cite o specie animals mar respandita.<br />
Pent acs nor anvil veclutt :<br />
La SiginnY cair pletog ;<br />
La AgatirsT si 'n parte la ScitTalbine;<br />
Intre Nistru §i Dunare§erpt.<br />
EY bine, In terra cea noun a Neurilora predomnTaa lupii, incata de imbulzela lore pone<br />
§i locuitoriT §Y-an castigate reputatiunea de a fi cela -ce se chYamd /oup-garous sea wehr-wellen:<br />
atatti ScitiY, precumti §i GreciT colonisatT in Scitia slice Erodota sustint cd fie-care<br />
aNeuru se preface o data pe anna in cursti de cd.te-va Slille in lupti, redobandindu-0 apoY<br />
.forma umand.p."<br />
Affara de acestd particularitate de licomorfici, ellt ni spune cd NeuriT se tineati de obiceiele<br />
scitice, differindtt de veciniT lore AgatirsY, alle carora moravurr aveat una caracterti<br />
tracice.<br />
§ 21.<br />
REGIUNEA SCITILORU PLUGARI.<br />
Dupa ideia chartografica a luT Erodota, Scitia avea o configuratiune patratd: &ITC ttv 111;<br />
IXDOIXN (1); EoUcni; Ta.rpotitSvou.<br />
Territoriele limitrofe alle Agatirsilora §i Neurilora, considerate la una loci, Incingeatianghrule<br />
nord- vesticti alit patratuluT scitica :<br />
44<br />
Kb<br />
T I R S I I. N E U 11 I 1.<br />
SCITI A<br />
Confederaliunea scitica fiinda impartitd in triburY, pe carY Erodota, dupe traTuld fie-cdruTal<br />
le distinge prin termenil de CallipilY, Nomaclr, Alazoni, etc., se nasce acuma cestiunea:<br />
ca cc felTu de ScilT anume vorti fi locuitti in anghTulti cells invecinata cu Agatirsia §i Neuria?<br />
12) Articolul6 g0 evropeIskont udavie , in Zsurnal Mini- Hist. naturalis rogni Polonite, Sandomirite, 1721, in-8, p.<br />
sterstva NorodnagoProsviesezenia, f. 21, sect. 7, p. 31 sqq. 249.<br />
14) IV, 105.<br />
13) IV, 106, in concordant& en IV, 20. -- Cf. AZACZYNSKI, 1) IV, 101.
,8TI7D111LU II), g 21. 203<br />
Unti singurti scurta passaglu resOlva pent la unit punta acesta intrebare.<br />
Ecce'la :<br />
`Yale 141.ot4o1vcov olxiovot Zxt 4at. ciewrien, of ovx bri<br />
arrip74 oireleovai TOV OrTOP, 4,1r c2ri rteilas. Tokn, di xared<br />
lreelfke oixiovat NEVeol, 2<br />
Adeca:<br />
uDe'ncollo de Alazonl locuesca ScitiT PlugarT, carT sem6na grata, nu inse pentru usula<br />
lord, ci de vin(lare. Mar susti de acestiTa locuesca NeuriT.9<br />
Privindti din Olbia, Erodotti vedea lucrurile in urmatorula mode :<br />
NEURII<br />
(kap)<br />
PLUGARTI ALAZONII<br />
OLBIA<br />
Intr'una aka passaglu, voindti a fi §i maT esplicita, Erodotti Slice c= Nistrulti Si Bogulti<br />
tST apropid cursurile lord in regiunea Alazonilora : XMT"AXiNVCq 3.<br />
Atata ni aglunge.<br />
ScitiT PlugarT, ca uniT ce eraa limitrofr cu NeuriT qi cu Alazonil total -d'o-data, nu puteati<br />
locui aTurT dealt spre appusti de Nistru, cad spre resdritti el nu incapeaa de Alazonr, §i spre<br />
appusti anume de portiunea miqla-locid a Nistrulur, fiindtl cs cea superiors, precumti amts<br />
vec).ut'o maT susa, appartinea Neurilorti.<br />
Cu alte cuvinte, ScitiT PlugarT occupati Moldova centrals.<br />
Inse ore numal atata?<br />
Dupd Erodotti eT sunt ramura cea maT occidentals a Scitilora, fiincla-cd nicT unti aka<br />
tribal absolutamente nicT unulti, nu este mentionata nicairr maT spre appusti de de*T.<br />
Deer dela Nistru pent= pe la Olta, adeca penes la Agatirsi, era regiunea cea agricola a<br />
ScitieT, uncle se cultiva grata, nu Inse entru usti locale, ci de venc).are.<br />
tro§T commerciulti pe scena!<br />
ErOqT Dundrea!<br />
Zonele campend §i danubiand a Romanier ni appara sunt acumti doue miT patru sute de<br />
annl intocmaT tout atata de plugare, §'apor de venclare, erg nu pentru usg locally, dupd cumti<br />
elle sunt chlarti in momentula de fata!<br />
Singura differinta este cd 'n loculti Scitilora figural RomaniT, uniT §i MOT crescutT prin<br />
acera-0 actiune a naturel.<br />
Plinio cella betrana ni spune ca'n timpula sea, pe la inceputula ereT creOne, intrega<br />
Dobrogia actual= era. occupata de ScitiT Plugarl, venitT de pe mallulil nordicti anti Dundrir<br />
atotum eum tractum Scythm glroteres cognominati tenuere.4.<br />
Acesta occupatiune se intemplase tnainte de Cesara, cad sub Strabone Dobrogia era<br />
degia cunnoscut= sub numele de Sciticr-mica prin oppositiune cu Scitia cea mare despre<br />
criveta 5.<br />
Acesta marturia a luT Plinio intaresce primitive positiune geografica a Scitilora PlugarT,<br />
2) IV, 17.<br />
3) IV, 52.<br />
4) Inst. Nat. IV, 18.<br />
5) Geogr., VII, 6, § 5 0 12.
204<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
jlroteres cognominati, aporilpes, anume to Romania, cacT numaT de aci eT puteati trece in Dobrogia.<br />
NoT avemti inse la mang. o alta confirmatiune si maT ponderosa.<br />
Eforti, geograft grecti posteriora luT Erodotti abia cu unti secola, ni arreta pe ScitiT PlugarY<br />
told" acollo unde'i vecluseramt in Erodota: in anghTultl nord- vesticti dintre AgatirsT<br />
si Neuri.<br />
Ella dice:<br />
/70drovs dl ffaeci rov'Iazvov eival Kapacrag<br />
elevievTooeos, eitev!ileorgeac, vreocrw<br />
Navel:nig. 6<br />
Adeca:<br />
aDeca trecT Istrulti, primiT locuitorT sunt ceT din CarpatT, apoT PlugariT, in fine NeuriT, .<br />
Carpatil lovindu-se cu Dunarea anume in Oltenia, este invederata ca prin Kapiriaczt Eforti<br />
intellege pe AgatirsiT luT Erodota.<br />
Pene si espressiunile sunt identice: ,rapa Tbv vlatpov sea eaeo p.iv Trrpou, dui:A care apoT .Kpdyroo;<br />
Kai:4Am; intr'unula si ispilyruiv Aya6t5paoro in cello-l'alta 1.<br />
0 data acesta puntti stabilita, ecce si i.erspectiva luT Eforti :<br />
I11i(AATPccilouItrAotI) ,<br />
RAyttOuperot)<br />
EcI3OPOZ<br />
APOTHPE<br />
DUN ARE A<br />
§ 22.<br />
CARPATII IN ERODOTU.<br />
NEYPOI<br />
Epitetulti de Kapeem, data Agatirsilorti de catra Eforti, este forte remarcabila, nu numaT<br />
ca cea anteid mentiune nominal, a "Carparilord, derti Inca si ca cea maT vechia forma a numeluT<br />
topicti: atuntent.<br />
Nedependinte de cestiunea originiT nationale, acesta epitetu a trecutti ca mostenire<br />
dela AgatirsT catra successoriT lord territorialT DaciT, a caron o ramura totti din Terra-<br />
Romanesca se clicea 'Carpi i, §i'n fine dela invinsil DacT rat primitti erOsT to aceTa-sT regiune<br />
cuceritorele legiunT roman; traducendu'lti prin alontani.<br />
Si ceTa-ce nu e maT putina importanta, "Garparit essista chlarti asta-cIT ca nume viii in gura<br />
poporuluT numaT si numaT in Muntenia, uncle se chTama `Garpatinit unit munte de peste Oita<br />
6) Fragm. 78, ap. SKYMNUM CHIUM, lers. 102. -- NIEBUHR,<br />
RI. hist. Seim., I, 369, nota, confundA, pe Carpigil lul Elora<br />
cu Callipirlil lul Erodotd, uitfinda cit acdStI din urmit treiae<br />
peste Nistru departe de Dunitre.<br />
7) HEROD., IV, 100.<br />
1) VOPISCUS, Aurel, XXX, 4,0,F,ato XVI: Carporum<br />
tiia millia, genus hominum ad bella nimis expeditum, qui siepe<br />
Romanis infesti sunt. sEUTROPIUS, IX, 16: a Oarpis et Baster-<br />
nis subactis, Sarmatis vietis (Dioeletianus et Maximianus).3<br />
0 inseriptiune dacian& in GRUTER, LXXXV, 9: aG1-. Val. Serapid.<br />
a Carpis liberatus pro salute sua et suorum.n MaI<br />
clarli decatti toil e osimus rec. Bekker, Bonnie, 1837, in-8,<br />
p. 22, lib. I, cap. 20; p. 30, 31; oi mai allesit p. 213, IV, 34:<br />
Karroacixacn. Nu mal cititmq pe PTOLEMAEUS, generalmente<br />
confusil, carele pune intre Pencini Bastarni pe KaQuicivoc,<br />
Geogr., III, 5.<br />
,
STUDIULU III, % 22. 206<br />
in Gorgiti si unti altula de dincoce in Muscellti 91 adeca ambit tocmaT in locasulti Agatirsilorti<br />
Hapiriaat si anti Dacilora `Carpi.<br />
-Gar Tat tnsemna munte nu numal la Agatirsi si la Dad, ci Inca se pare a fi avutu acella -s1<br />
intellesU in diverse limbe primordiale, despartite una de alta prin origine si prin spatia, cacT<br />
not vedemti la celle doue capete oppuse alle Europe muntii "Garpetant in Spania 3 si muntOsa<br />
insula greca cunnoscuta degia luT Omert sub numele de lipcira00; sen licipna00; 4.<br />
Steub a constatata in vechTa limba retica essistinta acelleTa-sT teme kar in intellest de<br />
a dela v5.<br />
Totti aci se refera samscritula kara cu semnificatiune de munte accoperita de zapada,<br />
armenesce char petra si charag stanca, celticesce cArr etc.'.<br />
Derivatiunea a Carpatilortin dela slaviculti chrb, inaltime, pe care o patrons Schaffarile,<br />
cats den:5 sA fie lassata cu totula la o parte, cu atata mai multt c5. la SlavT sonula ch nu<br />
correspunde filologicesce unuT k ariana, ci represinta regularmente pe una s primitive.<br />
Vomti observa in trecett ca aprOpe tote etimologiele ha Schaffarik peccatuescti prin<br />
necunnoscinta fonologieT comparate, alle cariTa legs eraa pe atuncT abia intreveclute.<br />
Erodota, deli mat -mat contimpurena cu Efora, totusi nu mentionez5. CarpatiT.<br />
Dern se pate Ore ca ella sä nu fi auclita nemica , dela amiciT se din Istria si din Olbia,<br />
despre unti giganticti cresceta atatil de apropiatti de Dunare si de Ponta ?<br />
Schaffarik crede ca Hemti, Alp.oc, se refers, in Erodota nu numaY la Balcana, ci si la Carpati :<br />
a Stefano Bizantinulti pune pe Agatirsi in Hemti. Este dery certa O. amendoue crescetele,<br />
a acella din Tracia si acella ce desparte Muntenia de Ardelti, ambele legate prin cataractele<br />
a Dunarii, ati fostti cunnoscute anticilorti sub numele de Henna, adeca ometosti, cuventa indo-<br />
« europeti de acea-s1 radecind cu Hima-laia, cu Imaus etc. Cando Erodota, IV, 49, adduce<br />
a din Herrin riurile Atlas, Auras si Tibisis, in cart noT recunnoscemti Oltula, Giula si Temei<br />
sulti, cats sä se intellegO. Hemulti nordicti, deli testulti, din errorea copistilora sea chYarti<br />
a a autoruluT, are poi», era nu V6TOY 2' 9.<br />
Mai anteiti este o grava err6re filologica de a crede ca Hemti insemneza «ometost, cuyenta<br />
indo-europett de acella -si radecina cu Hima-laia etc. »<br />
Este o grava erthre filologica, de vreme-ce spiritula aspru in limba greca inlocuesce nu<br />
pe arianula h, ci pe s : cu; -3; etc.", astti-feliti ca 71emulill mai bine Warraulz7, Aly.oc, esprima<br />
perfectamente pe samscritulti siman, hotara, de unde armenula himan, temellia " ; si'n adevera<br />
Balcanula forma a hotarulti D cello mai essentiala anti TracieT.<br />
Nefericitti in etimologia, Schaffarik nu este mai norocost in restula passagiuluT de mai<br />
susti.<br />
Ellt nu probeza prin nemicti identitatea AtlasuluT, AurasuluT si TibisisuluT cu Oltula, Giula<br />
si Temesula.<br />
Este o forte nuda affirmatiune.<br />
Si mai ciudata e arbitrara prefacere din popto in v6Toy, schimbandu-se nordulg in sudd fara<br />
cea mat slabs umbra de argumentatiune, sea macara de plausibilitate.<br />
In passagiula, pe care'lti citeza celebrula archeologti boemti, Erodota se pronunta lirn-<br />
2) FR.UnESCU, Diet. topogr., 98.<br />
3) PLIN., HI, 2: a Oretanis jugis Carpetattisques.STRAB.,<br />
III, 2, § 3.<br />
4) HEROD., jii, 45.sTu.A.B., X, 5, § 17.<br />
6) srEus, Uber die Urbewohner flattens und ihren Znsammenhang<br />
mit den Etrnskern, Munchen, 1843, in-8, p.<br />
64: «Car. Davon die Namen Carcu, Carna, Carnasa bei Lanzi.<br />
Dieses car kimmt im Umfang des alien Ratiens in den n-rdlichen<br />
Granzgebirgen, in der Salzburger Tauernkette, im<br />
Etschthale,in der Schweiz wohl fiber hundert Male als Appellativum<br />
vor und bedeutet Berg. Ganz familienweise trite der<br />
Name in einem betrachtlichen Gebirgsstocke ober Mittenwald<br />
an der bayerischen Gr&nze auf, wo jede einzelne Spitzo<br />
kar heisst; so Krapfen-kar, Gross-kar, Tief-kar, Rudel-kar,<br />
See-kar, Birk-kar, Hinter-kar, Speck-kar etc. Alle diese When<br />
zusammengenommen heissen der Karwended.<br />
6) ptcrE-r, I, 130.<br />
7) Slow. star., 53, 208, 394.<br />
9) BOPP, Gramm. comp., T, 173, § 92g.<br />
9) Slow. star., 383 nota 31.<br />
19 CURTIUS, 482.<br />
11) BOPP, 1, 397, § 183b.
206<br />
1STORIA TERR/TORIALA<br />
pede, dupa tote manuscriptele si dupa tote editiunile, cuma-ca 4 treT riulete curgende spre<br />
norda se versa in Istru din culmile HemuluT n 12.<br />
g<br />
Curgende spre nordu n Oeone; 7cpbc popiv, este toth ce pOte fi mal decisiva pentru a de-<br />
monstra cdAtlasula, Aurasula si Tibisisula scaldati Bulgaria, in privinta calif Istrula e nordial,<br />
era nicT decumti Romania, de unde rturile se pota versa in Dunare numaT spre stag.<br />
Pliniti cello betranal calla vorbesce despre Tracia, ni spune, intocmai ca si Erodota,<br />
ca din Hemti se versa in Dunare treT ape: a ex Haemo, Utus, Escamus, Ieterus n 13.<br />
/eterus este cu certitudine riula Jantra, pe care BulgariT ilia numesca pene asta-SIT Seter<br />
§i 'n care lesne se p6te recunn6sce Atlasulti luT Erodota nu numal prin identitate fonetica :<br />
atr=atl, dera pone si prin importanta.<br />
Sscamus alto luT Pliniti s'a prescurtata la locuitoriT modernT al TracieT in -Osma, contractandu-se<br />
dupes aceTa-sT procedures limbistica prin care totti a Osma a devenita vechTulti orasa<br />
spaniolti Uxama.<br />
In fine Vtus, maT correcta 'Vtus, correspunde cu riula actualti `hid sett fit, de assemenea<br />
isvoritora din Hemti si tributarti alit DunariT.<br />
luras §i Zibisis alle luY Erodotti sunt derO "Sscamus si Vtus alle luT Plinth, adeca Vsma si<br />
'hid din Slillele nOstre, pe carT in desertti s'arti tncerca Schaffarik sea orT-cine altulti a he<br />
stramuta printr'o trassura de condeTu pe termula nordica alla DunariT.<br />
$i totusT este forte adeverata ca Erodota, ca si fontana de unde luase Stefano Bizantinult<br />
assertiunea despre locuinta Agatirsilorti in Hunt ", inl.ellege sub acesta nume nu numaT<br />
Balcanula, dera si acea ramura a Carpatilora care se Mande dela cataracteleDunariT pone<br />
la Vrancea si maT incollo, despartinda Terra-Romanesca. de Temesiana si de Transilvania.<br />
Este fOrte adeverata, macara-ca Schaffarik n'a reusita s'o demonstre.<br />
Nu trebuT sa mutama in Dacia riuletele bulgare, ci sa le lassamti in pace la locurile lora;<br />
nu trebuT sa confund5.mti popto cu v6sov, contra littereT si spirituluT testulul; nu trebuT sa resturnama<br />
pe Erodota, ci numaY sä 'lit petrundema; ecce totti!<br />
Parintele istorieT Slice ca Atlasula, Aurasulti si Tibisisult curga din Hemti in Dunare aspre<br />
norda e .<br />
Derti deco Hemti este numal Balcanulti, se putea 6re alto -felTu decata spre norda?<br />
DecT in ideTa luT Erodota era possibila ca unti fluvia sa curga totti din Hemti si toto in<br />
Dunare nu numaY spre norda, ci Inca §i spre suda.<br />
Fora o assemenea possibilitate aria fi absurdti de a maT adaoga Ito; popir,v.<br />
Vorbinda despre fluviele Scitiel si alle AgatirsieT, Prutt, Sireta, Oita, Erodott nu Slice<br />
nicairT O. elle se versa in Dunare spre sucla.<br />
Toth asta-felTu ellh n'arti fi spus0 ca Atlasula, Aurasula si Tibisisulti se versa in Dunare<br />
spre norda, (lea. Hemulti era numaY Balcanti, cad' arts fi commisti peccatult banalitatiT.<br />
Fiindti inse cg Atp.oc pentru Erodott se a.fila si la suda si la norda de Dunare, se pune<br />
semnificativula popcjv, Para care era peste putinta a ghici positiunea acellora riulete.<br />
Din Hemula nordicti se versa. in Dunare Oltulti, din Hemulti sudica se versa totti acollo<br />
treT riurT, ecce dere) intellesulti cuvintelorti :<br />
Ex di!Aya&tieauv Mcietc reorieitOq Oicov avAplayerat tollatev ix di rot; rguov zi7v xompicov teac 00 Aiycilot Olovres<br />
noic iflopiliv<br />
iivelcov eaticailovcre es cdviv.16<br />
In acesta modal fara a intOrce pe dosa ca Schaffarik testulti luT Erodota, si chTara fara<br />
12) Nol admittemu ad in testfi fericita correctiune a 1111 M 4 N-<br />
NERT, Geograpli., VII, 8, earele pune ov Aarcilot, Mel pe termulfi<br />
bulgarfi nu se verse, in Duare nief unit WI mare, ci totil<br />
riulete, precumt1 observit ¢i RAWLINSON, History or Herodo<br />
tus, London, 1862, in-8, t. 3, p. 38, notes 3, Gonstatillail inse<br />
c pentrn portiunea nOstrit propriA in interpretarea lul Ero-<br />
dotil ambele lecture sunt indifferintt.<br />
13) Hist. Nat. III, 29.<br />
14) APRILOV, Denitza norobolgarskago obrazovanilay Odessa,<br />
1841, in-8, p. 104; 134.<br />
15) Cf. SUMAS, verb(); !elyciaveaoi.<br />
16) IV, 48-49.
STUDIULU Ill, 1 28. 207<br />
a modifica intr'insult o singura littera, se vedesce adeverult, esplicandu-se tott-o-dath de<br />
ce fontana luT Stefant Bizantinult asecla pe AgatirsT in Hemt.<br />
Pentru parintele istoriel, de nu si pentru ce-1'a111 anticT, Heint era intrega sistema<br />
alit cariT amfiteatru formezd. bassinulti DunariT de giost, adecg. dela Emine-dagt in Dobrogia<br />
pene pe la Petra in Moldova.<br />
§ 28.<br />
GRIFFONII PXZITORI DE AGRI.<br />
CarpatiT galitianT, carT se lungesct in sust intre Polonia si Transilvania, erat pre departag<br />
de ambele punturT de informatiune alle istoriculuT grect, atatt de Istria edit si de Olbia,<br />
pentru ca ells sa fi banuitt legatura lort de continuitate cu Balcanult si cu muntiT Terrei-<br />
RomanescI.<br />
TotusT nicT despre eT nu putea sa nu fi avutU o dosA 6re-care de notiune.<br />
Nadersdin sustine ca Erodott va fi intellegendt acesta estremd ramurd carpatind prin<br />
a muntiT ceT naltT, stancosT si nestrabattutT.1, din dosult carora locuiat terribiliT griffonT pazindt<br />
com6re de aurt 2, ceTa-ce trebuT considerate Vice criticult russt ca o allegorica allusiune<br />
la minele din Transilvania.<br />
Argumentele selle sunt:<br />
i. E peste putintg. ca Erodott sg fi avutti in vedere muntil UralT, trecendt nebagatT in<br />
semi, CarpatiT, carT sunt fart comparatiune maT aprOpe ;<br />
2. Nu e de credutt sä fl agTunst pene la auVult Scitiloro aurult siberiant, si sä nu fi<br />
sciutti eT nemict despre avutia aurifera a TransilvanieT;<br />
3. Dupa marturia luT insusT Erodotti, GreciT din coloniele pontice adessea calletorYat<br />
pene la p6lele acellort muntT, ceTa-ce nicT decumt nu se pOte admitte in privinta Uralilorti 3,<br />
Tog commentatoriT cautati a muntiT ceT nalg, stancosT si nestrabattutT D maT susti de Marea<br />
Caspica 4; unit nu s'at sfiitt a merge pent la China ; archeologult moscovitt a cuteclatt<br />
singurt a protesta in numele bunuluT simtu, strigandt : opriti-ve la costa orientala a Carpatilort<br />
!<br />
Dern argumentatiunea 'T e necompleta.<br />
Nadersdin a nesocotitti unt puntti forte importantt, care da si maT multg, tdrid demon<br />
stratiuniT selle, servindt tote -o-data a preveni obiectiunile.<br />
Terra griffonilort ni appare in Erodott ca si candt art fi fostt la marginea lumii.<br />
Peste patru set cincT secolY in urma, armoniosult Ovidit traia la gurele Dundrii,<br />
noscea d'aprOpe tote gintile barbar; invetase a vorbi geticesce si sarmaticesce; maT pe<br />
scurtt, era maT multi ca orT-cine in stare de a se familiarisa cu oriintele Europe.<br />
ET bine, regiunea carpatina era si pentru densult marginea lumiT.<br />
Ellti scriea la Roma:<br />
Val', catti de vecint imY este capetult parnentuluT, si catt de departe e patria !<br />
lieu! quam vicina est ultima terra mihi.<br />
At longe patria, est. . . . 6<br />
Set :<br />
uAci intre GetT essilatt singurt la estremitatile lumiT<br />
Solos in extremos jussus abire Getaq. . . .<br />
1) IV, 23, 25.<br />
2) IV, 27.<br />
3) NADEZSDIN, Op. Cit.) 98-100.<br />
4) HEEREN, I, 282, 299, 300.RENNEL, 437 s(1.mANNERT,<br />
IV, 113 etc.<br />
s<br />
con-<br />
5) RITTER, Erdicande, II, 691, 765, 792. GUIGNES, M6moires<br />
de PAcademie des Inscriptions, XXXV, 451. etc.<br />
8) Trlst., lib. III el. 5.<br />
7) lb., V, 12.
208<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Set :<br />
Traescti la marginea pamentuluY, la capetulti globulun D<br />
Ultima me tellus, ultimo orbis habet... . 8<br />
Sett:<br />
ul7acti in ultimele regiunY alle necunnoscuteY lumn.<br />
Aeger in extremis ignoti partibus orbis. . . . 9<br />
Xonticele §i Zristcle lul Oviditi offertt la fie-ce passt esclamatiunY de acesta natural cart<br />
cunt atatn de potrivite pentru a ni esplica pe griffoniT luT Erodotti cef de peste noue mart si<br />
noue terre.<br />
§ 24.<br />
ORM INEA M1TULUt GRIFFONILORif .<br />
Spre a ne tncredinta tntr'unti modU plastict de originea famosuluY mitt alit griffonilort<br />
fie in Asia, unde 'lii ports. sculptatti ruinele Persepolil I., fie in Europa, unde Iti citimtt in<br />
Erodotti noT vomit incepe prin a pune acs de 'naintea ochilortt urmatorele doue figure:<br />
I. TI.<br />
Sub numerult I este griffonult dacict, adeca asa dupl. cumti ilia vedemu pe misteriosa<br />
cutia descoperita in Bucovina de amiculti nostru d. Panaiotenu-Bardasare", §i ass dupl.<br />
cumti 11111 conserva pens asta-clY marca nobilitara a nemuluT Gryf din Polonia, allt caruYa<br />
stramosti Jaxa ski Jacsiciu venise acollo din Serbia'.<br />
Sub numerult 1I noT reproducemu IntocmaY desemnulti renumituluT pictort-naturalistu<br />
Victorti Adam 4) represintandt o specia de vulturti cunnoscuta in ornitologia sub diversele<br />
numY de vultur fulvus, vultur ruber, vultur aureus, vultur baeticus, etc.<br />
8) Pont., lib. I, op. 7.<br />
9) TrIst., III, 3.<br />
1) BiEHR, Excursus de gryphis, in op. cit., II, 653-5, unde<br />
gruppezii ipotesele contradictOrie alle lul Wicker, Weltheim,<br />
Heeren, Bitter, Malte -Brun, Link, etc.<br />
2) Reprodusfi In VRECHIA, Bulletinulii Iustructiunii Pu<br />
Mice.<br />
8) NAKIELSKI, Miechovia sive prompivarinm antiquitaturn<br />
filonasterii Allechoy:ensis, Cracovia3, 1634, in-f., p. 10.<br />
1110 eitAmit mat en preferiniii, decatti pe eraldistil polonY Paprocki,<br />
Okolski etc., ea unulii ce studiase duprttnse0 documentele<br />
originals istoria familliel Gryf.<br />
4) Oeuvres completes de Buffon, ed. Flourens, Paris, s. a.,<br />
t. 5, pl. nr. 95.
STUDIULU III, i 26. tot)<br />
Acesta colossala passere, care tntrece prin voluma si prin puterea sboruluY pe celle mar<br />
mail acuile, este generalmente rara, cad se ascunde pe culmile celle maY inaccessibile, dera<br />
se gassesce totusT din candy in candy pe tote crescetele EuropeT meridionale, in AlpT, in<br />
PireneT, in Rodopti, maY allesti in Carpag 5, radicandu-se la norda pene 'n Prussia', uncle<br />
inse ea devine maT mica, precumti devinti acollo mar micT insi-sT muntiT.<br />
Deca vomit maT adaoga ca penele acestuT vulturti, dupa cuma indica pene la unti punta<br />
chrara numele sett de vautour fauve, sunt de acera-sr cul6re cu perulti leulur", atunci Intellegema<br />
si maT lesne creatiunea mitologiculur griffona, cello putina a cellur europea, liindaca<br />
squid sett din Persia se aprOpia mar multa prin configuratiunea capuluT de tipula acuileT<br />
propriti clise.<br />
In UralT griffonula cello realti nu essista, incatti nicT pe cello imaginarti noT nu'lti putema<br />
cauta acollo.<br />
Si nu la putemti cluta acollo cu atatt mar vertosa, cu catil regiunea griflonultg in genere<br />
trebuT necessarmente sa fie invecinata cu regiunea leulur, cacT este impossibilu a imagina<br />
cine-va acuila -leiZ tntr'o terra unde nu se Ala nicT o ideia despre o giumetate f6rte essentiala<br />
a acesteY ibride compositiunr.<br />
In timpula luT Erodotti si chiarti cu secolT maT inc6ce, pene la Tralanti si mar grosti, leiT<br />
fiintati Inca la cOstele n6stre in Tracia, dupa alma attests intr'una glasa toll scriitorir anticitatir<br />
8.<br />
ECCe dero cu istoria naturals in mama ca nicT este permisti cur-va de a urmari in Europa<br />
pe griffonT in directiunea crivetulur maT susil de CarpatT!<br />
Nu numaT in UralT, derti pene si cu multa mar la suds in Anglia nu s'a veclutt nicT o<br />
data vulturula cello aurosti, prototipulti griffonuluT, incata unti celebru ornitologti britannicti<br />
abia putuse capeta tocmaT din Tirolti unti singurti essemplara impaiata 9.<br />
aMuntir ceT naltr, stancosT si nestrabattutTD aT luT Erodota sunt dera purti si simplu Carpatir<br />
resaritenT, continua T negresita in suss penen Boem'a.<br />
La norda de AgatirsT, la appust de Neuri, la norda si la appusa de ScitT si de celle-l'alte<br />
gintY tnvecinate, locurati griffonir anume in actuala Transilvania, a caril avutia minerals nu<br />
putea fi esportata cu inlesnirea auruluT din Oltenia, cad lipsYa Dunarea si mar sta pedeca<br />
gigantica galleria de stance peste stance, asa ca numaT pe piscurile acesteT necunnoscute<br />
Jerre se vedeati miscandu-se nesce ingrozitorT vulturT, assemenag la culOre, la putere, la<br />
aspecta cu leiT, si de grura in glura murmura o bruma de veste ca din dossulti monstrilora<br />
se ascundti tesaure...<br />
§ 25.<br />
PINE UNDE DUNXREA APPARIINEA SCITILOR5 ?<br />
Pentru ca natura MuntenieT in epoca luT Erodota O. fie sgandarita pend 'n capett, maY<br />
avema Dunarea.<br />
Ella clice ca hotarulti ScitieT despre Tracia se incepe acollo unde Istruld face o intorsetura<br />
in fata acesteTa din urma: x6Xlsou 8i leyopivou TN VI; Ta6rtic.1<br />
5) GERBE, Vantour, In ORBIGNY, op. cit., XIII, 48: a Le vautour<br />
fauve. Des hautes montagnes de la Hongrie, du Tyrol, de<br />
la Suisse, des Pyrenees, du midi de l'Espagne et de l'Italie.p<br />
6) RZACZYNSKI, OP. Cit., 430.<br />
7) KLEIN, Historian mium prodromus, Lubeea3,1750, in-4,<br />
I). 43: I Vultur aureus, vultur fulvo colli, pectoris et pedum colore<br />
: the golden vultur, Gold-Geier. Superat magnitudine aquilam<br />
nigram. D<br />
8) HEROD., VII, 126, 126. ARISTOT., Hist Nat., VI, 31;<br />
VIII, 28.1.AUSANIAS, VI, 6.-- PL1N., Hist. Nat., VIII, 16.<br />
AELIAN., HI, 21, etc.Despre antics essistintit aleuld chTart<br />
In Dacia, nor vonimii mar grosii In Studiulti IV.<br />
9) WILLUGHBY, Orulthologia3librItres, Londini, 1676, inf.,<br />
p. 35: aVulturis aurei pellem ad nos aliquando missam ex<br />
Rhcetis Alpinis, rostro adhue et eruribus ha3rentibus dum eontemplarer<br />
hoe modo descripsi. Multa hie vultur communia habet<br />
cum genere equate alpinte, sed per omnia major est..<br />
1) IV, 99. Despre acceptiunile cuvilntulur willsoc in Erodot6,<br />
vedl SCHWEIGHtEUSER, Lexicon Berodoteum, Argontorati,<br />
1824, in-8, t. 2, p. 60.<br />
27
210<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
UTtandu-ne pe mappa DunariT de gYosti, noT vedemtl numaY doue locurY fn cart fluviulti<br />
i9T schimba directiunea inteunn mode destulln de marcatti :<br />
a) Longa Galati;<br />
6) In Oltenia.<br />
Puntulti anteTu este inadmissibiln, cad atuncT nu numaY termuln resaritena allti OltuluT,<br />
dent nicT macarg Siretulti nu maT antra in territorriulti sciticti, ceTa -ce arts offeri cea maY flagranta,<br />
contradictiune in contestulti luT Erodotti.<br />
Si sä se noteze bine ca. densulg nu putea nicT inteutati cast a committe o assemenea err6re<br />
tocmaY to privinta regiuniT de longs GalalY, fiindti push, a9a ylicenda fata 'n fala cu Istria,<br />
de unde o vedea cu ochiT Si o pipaia Cu degetulti.<br />
Remane der6 vrenda-nevrenda numaY puntulti alla douilea, pe care prin urmare e peste<br />
putinta a nu 'la admitte, de 6ra-ce nu avemtl altulti ca sa ne tncurce latitudinea allegerir.<br />
MaY este de desbattuta o alts cestiune danubiana.<br />
§ 26.<br />
PODULU LEI DARIU PE DUNXRE.<br />
Setosti a pedepsi pe ScitT pentru dessele lorti invasiunY in Persia, aregele regiloran aduna<br />
b formidabila armata continentals. de 700,000 luptatorT Si o marina de 600 corabie, petrunde<br />
in Europa prin Bosforg, cutriera Tracia Si strabatte pene la gurele DunariT, unde'9Y<br />
opereza trecerea.<br />
Podula danubianti este incredintatt uneT cete de GrecY, indatorate pacli in cursti de<br />
6o cline in presuppunere cs intrega espeditiune nu va pute fi maT lungs, ern insu9T Dariti<br />
antra pe pamentula inamicii, anume de unde se incepea aqa numita Sc4ia vechii, Si pa9esce<br />
spre nord-ostti tnainte inainte, fars ca totu9T ss pots descoperi unde -va pe Scig, deci9T<br />
a'lti paralisa prin strategia und perpetue retragerT.<br />
Agiungendn dincollo de Donti, Dariti i9T schimba directiunea, apucs spre appusti, Si ero9T<br />
merge, merge, merge, adurmecandU pe fugariT adversary, cart reursca alit<br />
attrage affara<br />
din hotarele ScitieT, anteTu pe territoriulti Melanchlenilora, apoY pe anti Androfagilorti, in<br />
fine pe anti Neurilorti, adeca. pen6 'n Moldova de susti venindti asta-felTu apr6pe de fruntaria<br />
nord-ostica a MuntenieT, unde 9i acollo erati sa-ti duca SciliT, dern s'ati temutti de<br />
resistinta Agatirsilorti.<br />
Incredint'andu-se la urma urmelorti ca nu-Y chipti de upta. 9i ca ati trecutti degia celle 6o<br />
de cline preveclute pentru durata espeditiuniT, may speriatti ca. nu cumti-va GreciT, dupa<br />
cuing IT si indemna celebrulti Miltiade, sä parasesca podulti in care'T remanea acumtl ultima<br />
speranta, Dariti i9T Tea anima in ding 91 o rumpe la fuggy, spre gurele Dunarit<br />
Acesta 'T fondulti espeditiuniT persiane in Scitia.<br />
Criticismulti s'a incercatti adessea a banui veracitatea luT Erodotti despre mersulti luT<br />
Darin, intreveclenda differite impossibilitag de faptti, de timpti 9i de spatia.<br />
Asta-c).T, multumita may in specia lumin6seT anti-critice a AnglesuluT Rawlinson't parintele<br />
istorieT e pe deplinti gTustificattl chTarti in acesta atatti de controversata material ceYa-<br />
ce 'T cu atata maT naturalti cu CAW evenimentulti precessese numaY cu vr'o doue decennie<br />
annulti nasceriT luT Erodota, carele nu putea ss nu fi cunnoscutti pintre GrecT, pintre ScitT,<br />
pintre Tracy sea pintre PersT vr'o calf-va contimpuranT 9i chTarti marturT ocularT aY nenorociteT<br />
aventure a lul Dariti.<br />
OrT-cuma ss fie, pe noY unit ne interessa acT numaY podulti danubianti, qi tocmaY acesta<br />
a fosta qi este partea cea may putint dubi6sa a cestiuniT.<br />
1) Op. Oit9 94-6, unde combatte puntii en puatti tote obieetiunile luT Niebuhr, Grote, Thirlwall, Dahlmann etc.
STUDIULU III, 25. 211<br />
Cumtl-cg. Persif trecusera in Scitia anume prin Dungre, nY-o spuna :<br />
1. Erodotti ;<br />
2. Ctesia, carele trgia chYart la curtea fiYuluY luY Darla';<br />
3. Ferecide, scriitort din acella0 secola cu Erodota, sea pOte si maY vechYu';<br />
4. Troga-PompeYu, carele utilisase opera perdutg a GreculuY Teopompti cam din acela.-0<br />
epoce ;<br />
5. Cornelia Nepote5;<br />
6. Strabone6 etc.<br />
MaY pe scurtn, in litteratura classics domnesce pe acestti terrema o perfecta unanimitate,<br />
Erodotti singurti inse vorbesce cu o precisiune topograficg.<br />
Ella clioe :<br />
Teti aotapoil riov avg6va, x tat` axg'eras to aropatc. TorIareov geriyvve7.<br />
Adecg :<br />
A pusti pods acollo de unde Istrulti incepe a se desface in maY multe gure*.<br />
ApoT maY limuresce cg acea punte se affla dela Marea-ntra in distantg de doue cline<br />
de navigatiune fluvialg: Budn p.Epfiev any OaMortig.<br />
De'naintea unorti indicatiunI math de precise era peste putintg vr'o seri6sd desbinare tntre<br />
commentator;Y lul Erodotti.<br />
Top d'o potrivg ati fosto silig a cguta loculti poduluT unde-va spre appusti de Ismailia qi<br />
spre resgritt de Prutas.<br />
«Dela Darin qi pent la ultimula resbella din 1828slice $chaffarikIsakcea a fostti<br />
tottl-d'a-una obicYnuita trecet6re pe Dungre. In espeditiunea contra Sc chore flotta persiang<br />
facuse o calle de doue Mille dela Ponta pent la locult poduluT. Dupa socotela luY Erodott<br />
callea de o Sli fiindil de 200 stadie qi una grads ecuatorialti correspunclenda cu 500 stadie,<br />
acellti loco coincide tocmaY cu Isakcea, care se afflg in adevert cu vr'o 12 milurT departe<br />
de Marea-negra. Mai spre oriinte gurele DungriT tmpedeca a§eclarea unuT pods. Aci se refers<br />
cda-ce c).icea despre Isakcea pe la 165o Hagi-Calfa: 4 Is akgi-ghecidi, adecg vadulti<br />
a luT Isaca, renumita trecetOre dunareng, unde la 1620 in resbellult polonti sultanuln Oscmanti<br />
fhcuse unu pods, carele T-a servitti apoT si la re'ntorcere dupg luarea HotinuluY, cad<br />
uacestti locti flincla cella maT indemanatectil pe aci obicInuTati in top timpil a trece Dungrea<br />
aMoldovenir, TatariT, UnguriT. U Sim-a pute obiecta la prima vedere, cumti-cg bratuln danubiant<br />
cella maY sudico nu se desparte de cursula fluviuluT indatg. 181)0 Isakcea, ci cu vr'o<br />
trey milurT maT gTostt ; cugetandu inse la schimbgrile, carora sunt suppuse maY cu deosebire<br />
gurele riurilorti cellorti mart, si studiancla tots -o-data d'apr6pe o mappg essacta a regiuniT,<br />
lesne ne vomti convinge cg riuletulti Somova, unity cu bratula danubiant cella maY<br />
sudica longg Tulcea si perslendu-se apoY spre appusti indereta in bgltile de lOngg. Isakcea,<br />
de'nteTu fusese units cu Dungrea §i'n acestti ultimo punts, incatti forma atuncT adeveratula<br />
inceputti anti gurel celleY mar sudice a fluviuluT, dery maY to urma longg. Isakcea s'a nomolita,<br />
mgntinendu-se numaY longa Tulcea<br />
Cantemirt, Ears sä fi cugetata cats de putinti la espeditiunea luY Daria, cjicea:<br />
.Din pomenirea mo§ilora stramoOlorti auclima, precuma unde acmu este Oblucita, cgriTa<br />
eTurciI if Mica Isakcea, sg se fie chiamatti vadulti DungriY, care nu cg clarg pre acollo Du-<br />
2) Persica, ap. PROTIUM, Myriobibl.) cod. XVII.<br />
8) Ap. CLEMENT. ALEX.., StrOMlity V.<br />
4) Ap. JUSTIN., II, 6.<br />
6) Idiltiad., 3.<br />
I<br />
6) Geogr., VII, 3, § 14.<br />
7) IV, 89.<br />
8) MANNERT, IV, 220.RENNEL, 102, 420.,--U1EICERT, III, 2<br />
p. 23.NADEZSDIN etc.<br />
9) Ub. die Abknnil d. Slaw., 117-118.
212 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Ingrea in vadti sa fie avutt trec8t6re, ci pentru cacT acollo pods fiindt, se chiama vadt, de<br />
.unde §i acmu la yacht la Oblucita a dice s'a obicTnuitt din betranY; Inca §i in cantecele<br />
eprosteset pre la domnia luT Petru-voda vadulti ObluciteT se pomenesce; ci Dunarca pre-<br />
.<br />
cumt altti-felTu de vadti prin apa trecetort sä nu fie avendt t6ta lumea scie, de care lucru<br />
a 6re-care socotela nu departe de adevrti se p6te pune ca acellt nume, ce se dice vadulti<br />
.DunariY, sa fie fostt o data podt statatort, ern dupa stricarea poduluY sd-i fie remasti nu-<br />
((mai numele vadulul §i pent asta-c1T0'.<br />
Balladele poporane set a cantecele celle prostescTD, pe carT le auclise Cantemirti Si cart<br />
din nefericire nu maT essista, se referTati la espeditiunea sultanuluT SuleTmant cello Mare din<br />
annuli 1538 contra domnuluT moldovenescti Petru Rare§t ; o espeditiune descrisa de catra<br />
insu0 monarcult turct intr'unt itinerarit, unde dice sub 21 augustti : .S'a pusti pods pe<br />
Dunare la trecet6rea dela Isakcea, Si amt intratt in Moldova D".<br />
MaY pe scurtt, una §i aceTa-0 localitate, vaduli2 Dunarit, dupa cumti o botezati atatt de<br />
bine parintir nostri a din pomenirea moOlort-stramo§ilortD, a servitti de treca6re in miT de<br />
occasiunT pentru sute de pop6re in curst de doue-clecT §i patru secolY, incependt dela puntea<br />
persiana din 500 inainte de Cristo §i pent la puntea muscallesca din 1828; nicT o data<br />
inse ce-va monumentalt, ci totti lucrurT de lemnt, podurT pe vasse", §ubrede base alle<br />
unorti efemere lupte, uria§T radicap in cate-va clille §i pentru cate-va cline!<br />
* 27.<br />
OURRLE DON;RII IN ERODOTU.<br />
Cotitura Dunarii dela Or§ova, §i maT cu sema puntea luT Darin dela Isakcea, demonstra<br />
el betranultt Istru este asta-41 tntocmal a§a cumt fusese in epoca luT Erodott.<br />
Se pretinde ca timpult art fi addusti nesce marY prefacerY in delta fluviulul 1.<br />
ModificatiunY micT, bung-6a ca cela -ce dice Schaffarik despre riuletult Somova dintre<br />
Tulcea §i Isakcea, sunt necontestabile; noT nu ne sfiima totu§T a pune in dubit orT -ce schimbare<br />
de o natura maY radicala set maY intinsa.<br />
Ovidit attribue DunariT §epte gureci, Tacitti §esse3, Erodotti cince, Tabla Peutingeriang.<br />
patrus, scoliastult luT Apollonit de Rodost numaT tree, Para a maT vorbi de Strabone, Plinit,<br />
Ptolemet, Solint, Ammiant Marcellint etc.<br />
Urmeza 6re ca den§iT se contradict ?<br />
Nu cumt-va sa conchidemt ca vr'unt bratt alit DunariT set §i doue se volt fi perdutt<br />
set adaugatt in cursult secolilort ?<br />
Fi-vomt datorl a cauta la fata loculuT, in Bugiact set in Dobrogia, semne geologice alle<br />
acestorti revolutiunT fluviale?<br />
NoY credemt ca. nu.<br />
Celle cincY gure danubiane alle parinteluT istorieT, lanpoc IZSVTIRM01.1.0e) nici at sporitt vre-o<br />
data pent la §eptel nicT s'ati redust candt-va pent la trey, ci at remasti totti cincY pentru<br />
ort-tine vrea sic le privisca din puntulit de vedere alliZ tut &odotU.<br />
10) Cronin% I, 323.<br />
11) Tagebuch des aehten Feldzuges Suleiman's wider<br />
die Moldau i. J. 945, fn MMER °each. d. osm. Reiehs,<br />
Pest, 1828, in-8, t. 3, p. 699: * sa schi Iskelesi, Bracke iiber<br />
die Donau geschlagen, and in der Moldau abergesetzt.*<br />
12) HEROD., IV, 141: vac 're alias and Gas naeaxe thanoe6Licel)-<br />
*iv via crreasinv xce Tiv yivvercv kevta.Fatit cu acesta passaTu,<br />
carele vice curata c6 podul6 lul Darla se facea qi se desface&<br />
la momenta prin impreunarea sell separarea corabielora,<br />
nu mal meniionitma pe acel -ce assicurit cuma-cit Mug&<br />
BrAila (!) aril mal fi essistanda ruinele (!!) poduluT luT Dada;<br />
04 at pare reel eit d. FRUnESCU, met. top., 167, a pututii<br />
reproduce o assemenea enormitate.<br />
1) UKKERT, III, 1, p. 162: *Wir wollen hier bemerken, dass<br />
die Dunaumilndungen grove Vertinderungen erlitten habenda<br />
Cf. monografia lul KRLSE, De Istri °stile, Vratislavite,<br />
1820, in-8.BRUNN, La bout he de Ma du Danube, to Journal<br />
d'Odessa, 1862, nr. 31, 32.--.KATANCSICH, 1)e Istro, 19-<br />
22, etc.<br />
Triht., II.<br />
a Germ., I.<br />
4 IV, 47.<br />
5) Segm. '7.<br />
6) Ap. KATANCSICH, 0. Co, 19.
,<br />
..<br />
.<br />
..<br />
.<br />
....<br />
...<br />
.....<br />
...<br />
.i.V V<br />
...4N.1<br />
... ;)<br />
.. t,<br />
....,4,<br />
.. c . Ni<br />
..<br />
.1 a Skythi a<br />
. Mitzi<br />
-<br />
., , _<br />
c; .<br />
i.o '<br />
------- a, 0<br />
-------<br />
-<br />
---.....:...........:Tpr--,_ I ` 'PAM Jot,<br />
'<br />
11/1/42:<br />
---,<br />
--, - ;ig Pont il<br />
wri.e<br />
-'-',',:<br />
in annuli'. 500 inainte d_e Cristit.<br />
rol.:-<br />
...<br />
alp.........<br />
S igynnil 0.1<br />
Trib a llii<br />
T h<br />
Getii<br />
fa t;,<br />
r a k i a<br />
1.:.-<br />
.4,1.414,gititi,' ..1.-14.41iGii. d.e,cezt, -taitXotlatx.' cr... C-97-elt,C.-C:C/ C91 0 444-a-w<br />
-3<br />
Pont<br />
Muntenia in annuli/. 500 inainte de Crisiii.<br />
eM C9,044L44.tfX, ,U.4/4,gitira/' ,L14-ZtiCC.'(/ /tC/C4,4X0k.Z0fa, (X/ C.TEWt/ e_91044t4;Lw<br />
/$4,e0,Cl/ 744/ xiv w5/wt 'ACCUOIAXV C9Cf-Od.CLAUXU/ C.7rCL. c gf44', Olteixe,<br />
C1fl.C444,a, CtfeM/ Orrait-Cl.<br />
.01/<br />
-Cte....C.CfretaCt/ XIV 'Ifea-a:LOIAXAO IL/ aiX41/41.0C/CCGt4.71,<br />
titI<br />
Ai<br />
.............................
STUMM III, i 28. 213<br />
. In apparintA acesta assertiune are aerulti de a fi paradossala; in realitate ea este mate..<br />
maticl.<br />
SA ne esplicama.<br />
Pe la 1768 unti commerciantti germanti forte practicti, desbraccatti de orT-ce preoccupatiune<br />
teoretica, a scristi o notita assupra petreceriT selle la Kilia, unde dice intre celle-l'alte :<br />
I MaT mulg geografi Si chTart Busching sustint ca Dunarea antra in Marea-negra prin<br />
a §6pte gure. -87.1 insund amii verifratg cu stdruing acesta fapta, §i m' amg convinsg ca nu sunt<br />
udecato cinci gure, cad nu se potti lua in consideratiune bratele celle micT, carT formeza<br />
uinsule qi se unescti apoT cu vre- unulti din bratele celle marTz8.<br />
Nemicti maT instructiva ca acesta scurth. observatiune!<br />
Autorulti eT nicT nu sciea, probabilmente, decA a essistatti vre-o data Erodottl; celle a Noue<br />
Muze 0 nu-T sunt catti de putina familliare ; intregal carte nu offers niclirT cea maT slabs<br />
umbra de eruditiune ; Si totu§T densult vede in delta danubianA celle cincT gure erodotiane.<br />
Ella recunn6sce inse§i acesta este importantacA maT sunt si altele, derti le crede ca<br />
,nu se potti lua in consideratiuneD.<br />
0 simplA. cestiune de appreciare!<br />
Nu le consider. ,A, le va considera inse B pe tote, §i .6' pe unele dintr'tnsele.<br />
Tacita era in dreptulti sett de a numera §6sse gure §i Oviditi §6pte, totti precuma era in<br />
dreptulu sett Erodotti de a socoti cinci si Tabla Peutingeriana patru, era scoliastulti luT<br />
Apolloniti de Rodost17 maT sobru decatti tog, este eresY in dreptulti sea de a considera numaT<br />
treT.<br />
Pe la 1835 generalti- gubernatorulti RussieT-Meridionale principele Vorontzov tramisese<br />
o commissiune specials pentru a studia gurele DunAriT.<br />
Rapportula ei constata numaT treT garle originale, adeca legate directamente cu trunchTula<br />
fluviuluT, impartindu-se apoT fie-care din elle in maT multe gure secundare, marl,<br />
medic §i micT, differindti una de alta prin numirT locale, incata peste totti s'arti pute discerne<br />
vr'o §esse-spre-dece9.<br />
In acesta modti Ovidia, Tacittl, Erodotti, Tabla Peutingeriana §i scoliastulti luT Apolloniti<br />
de Rodosti aveati de unde allege.<br />
CelluT anteTu i s'ati parutti a fi maT de cApetenia §6pte din qesse-spre-decT, celluY allti<br />
douilea §6sse din §esse-spre-deer, celluT alla treilea cincY din §esse-spre-decT, celluT allu patrulea<br />
patru din §esse-spre-deer, celluT alla cincelea treT din §esse-spre-decT, dupg propriulti<br />
puntg de vedere anti individuluT.<br />
Nu varia natura, ci numaT impressiunea.<br />
§ 28.<br />
sciTiAvEcia p scrTIANota.<br />
Allaturata mappa resuma pent la unti punta resultatulti cercetarilora de maT susti.<br />
Punend'o in vederea lectorilorti, suntema datorT a li offeri totti-o-datA. unti fella de calluzl<br />
generals.<br />
Danda ScitieT o forma in patru AnghTurT, Erodotti ni presinta dimensiunile figurer numaT<br />
3ntru ci ta privesce partea'T sud-osticI.<br />
7) To' cinci gure, ca si Erodotti, aecOrdi IstruluT EFORU<br />
ap. STRAB., VII, § 16; ARRIAN., Exped. Alex., 1,3, V,4; POMP.<br />
MELA, II, 1: SCHIMN., fragm., 29; Leo. Mac., VIII,1, sialliT,<br />
pe earl vecli-I in UKKERT, III, 1, p. 159, nota 75.<br />
8) KLEEMAN, Voyage de Vienne a Belgrad et A Kilianova,<br />
Neufchatel, 1780, in-8, p. 34: aPlusieurs geographes, et<br />
memo Busching pretendent que le Danube entre dans la mer<br />
Noire par sept embouchures; i' ai verifie avec soin ce fait, et je<br />
me suis convaincu qu'il n'y en avoit que cinq; car on ne compte<br />
point les petits bras qui forwent les isles et viennent ensuite<br />
se joindre au plus gros.a<br />
9) TROINITZKII, Ustlia Dunala I ustldttnalskila ostrova 3<br />
in (pandit Odesskil Vlestnik, 1835, nr. 81-84.
214<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Acesta portiune tY era personalmente cea maY cunnoscuta.<br />
Elle o chYame. Scitiii-vechici, arretandu-ni ce ea se tntindea dela Dunare pent la Crime :<br />
eurb larpou a51.) lal aexacl &Awl last, NA; i.teaav(3p6t1v le xal v6rov &Nov xetp.ivrj, p.ixpt Iran; zaXeup.ivvx Kapxtvist306.1<br />
In acestti mode intregulti territoriti sciticti se impartesce in Erodotti in doue buccag, deli<br />
numaY una dintr'tnsele este testualti specificath.: Stria-Vechig dela Prutti spre resarite pent<br />
la Donn, §i Scitia-noug dela Prutti spre appusti pent la Oltn.<br />
In adeverti, ca unit ce venisere. din directiunea MariT-Ca spice, SciliY trebuYatt sacuceresce.<br />
regiunea pent la Prutti cu multe mal 'nainte de a se fi pututti respandi pent la Oltti.<br />
Ecce dere in ce intellest eT o numYati forte bine Scitici-vechici.<br />
Erodotti definesce marimea patratuluY numaY §i numaT in privinta acesteia din urma.<br />
Elle slice ca dela gurele Dunarir pent la Marea-de-Azovn littoralult sciticti copprinde<br />
o calle de 20 de cline, §i o alts calle egala de 20 de cline mess6ra pe uscatti costa resaritena<br />
dela Marea- de- Azovtl pent la territoriult Melanchlenilore. 9<br />
Fruntaria danubiana dela Pontti pent la Olte, adeca Scitia-nou'd, nu intr e. in aceste. socotela.<br />
Prin urmare, din data ce vome baga §i pe densa in calcultt, dupa eland nu puteme a nu<br />
face, patratulti devine necessarmente lunge :<br />
Melanchlenil<br />
ScItia-Nona<br />
Soitia-Techili<br />
Dunarea Pontiff<br />
Dela Marea- de- Azovti pent la MelanchlenY fiindti o calle de 20 Mille, decd noY amtl accorda<br />
tote pe atata §i hotaruluT appusenti alle ScitieY are trebui sa trecemtl peste Carpap<br />
§i chYarti de'ncollo de sorgintea OltuluT, unde nu ne lasso, cu nicY unti prep territoriulti intermediarti<br />
anti Agatirsilorti.<br />
A§a dere) laturea occidentals a patratuluY erodotianti call se. fie neaparate ma scurta<br />
dece.te laturea'T oriental,, cela-ce reduce totalitatea la urmat6rea figura :<br />
NW<br />
OW<br />
k<br />
.111.1<br />
40<br />
ell<br />
80<br />
41<br />
Agatirsil. N earl Androlagil. Melanehlenil.<br />
S CI TI A<br />
Oltulti formandti fruntaria occidentall a ScitieY, ere Dunexea §i Marea-negra fruntarial<br />
SIldial ecce dent, el noY amts distruge patratulti de nY -amtl permitte a represinta pe mappa<br />
1) IV, 99.<br />
CO<br />
2) IV, 101.
STLID1ULII III, 1 20. 215<br />
Indouiturele r ?urilorti *i zigzagurile termulut marina, ci trebuY vrenda-nevrenda sa tragemtl<br />
numaY linie drepte, scotenda cu totula affara din territoriula scitica cotitura dela Orsova,<br />
.x6),mn Traciel, dupa cumti o numesce aEparintele istorief. ,<br />
Cera-ce amtl schitata not ad men.tem 71erodoti, deca art voi cine-va s'o transcrie pe o charth<br />
moderns, n'are decata sä a*ecle pe Ger in Bulgaria la nordti de Balcanti, pe TriballY in<br />
Serbia, pe Siginnt in Teme*iana, pe Agatirsi in Oltenia *i'n tote districtele munt6se alle<br />
TerreT RomanescY, pe Neuri in Moldova superi6ra *i mar susti, pe Griffon! in Transsilvania<br />
*i a*a mar incollo, remanenda pentru Sciti tott *essula pe ambele mallurY alle SiretuluY,<br />
plus intinsele regiuni de peste Prutd *i mat allessti de peste Nistru, cart nu fail in cadrulti<br />
de fata..<br />
xr<br />
OVIDIU<br />
§ 29.<br />
IMPORTANTA LUI ovngii PIENTRU <strong>ISTORIA</strong><br />
Din analisa luT Erodotti nor ne -amti pututti incredinta, cumti -ca in cursti de doue-cled<br />
*i patru de secolT nu s'a perdutti *i nu s'a ca*tigata nemicti essenjialti in natura fisica a territoriulut<br />
muntent gi'n<br />
actiunea'Y assupra °multi; Meath mat cu serna AgatirsiT de atuncT,<br />
YubitorY de cantece *i de haYne impodobite, industrio*Y, social!, plinY de fratia qi de instinctulti<br />
civilisatiunir, voTnicY sl temuti, se resfranga de minune in OlteniT *i Muscellenil de asta-clt,<br />
dee' despartti pe unit de altir atatea vecurt i differinta cea maY radicals de origine.<br />
Erodotti inse este forte scurttl despre pamentuld dintre Prutti si Oltti, care constituTa la<br />
densuld Noua-Scitici.<br />
Asta-felru, buns -bra, numaY prin armonia contestulut *i marturiele successive alle luT<br />
Efora si Pliniti, noY amti pututti demonstra maY susa plugaria scitica, Apo pas, in §essulti<br />
MoldoveY Si allg MuntenieT, cacY nicY aci Erodotti ellti-insusY nu se rostesce intiund mode<br />
destullti de categoricti.<br />
Laconismulti sett in privinta portiunit occidentale a ScitieY e atata de anormala, incatti<br />
Lindner banuesce nu Para probabilitate o regretabill lacuna in testa I unti paragraia intregti<br />
va fi scapatti din vedere *i se va fi lassata la o parte de catra copistY, 1<br />
OrY-cumti sä fie, ceTa-ce lipsesce in Erodotti se p6te suppleni pent la unti puntti din<br />
viditi.<br />
Marele poetti allti Sulmonet, gonitti din Roma de catra Augusta la annulti 9 dupa Crista)<br />
a. tragenattt o dura. viueta de opta annY intre GetY si SarmatI la gurgle DunariY.<br />
Colonia greca Tomi, loculti acestuT essiliti, a fostti multa timpti ce-va forte problematica,<br />
Semi-sciinta o muta mereti dupa arbitriulti fantasia, canda la Stein-am-Anger in Austria,<br />
canda la Akkermanti in Bugiacti, candid tocmaY la Kievtl in fundulti Russie; inventanda<br />
pend si petre mormentare ad-hoc, dintre cart una peccalis pe Cvatemirt12.<br />
I) Op.olt., 43, 47.Lindner observii, forte bine : a Dass 816<br />
Lichen im Texte finden wird, auch daher wahrscheinlich ist,<br />
dam; Herodot, I, 184, an! seine Erzellung der assyrischen Geschichte<br />
hinweist, diese aber in den erhaltenen Handschriften<br />
fehltdoAltfellu, fa nialoritatea easurilorti, teoriele lul Lind-<br />
ter aunt inadmissibile, depirtinda-se en totnlii de littera Qi<br />
spiritnli lul Erodoti.<br />
2) Besdhr. d. Mold: p 61.Ve4iassnPra west& casting alli<br />
mei Arehivil Ltorloi, In Colunina ldt Tradallit. 1870, nn<br />
61, p. 8.
216<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Asta-dT assemenT cimiliture ati devenitti impossibile.<br />
Nu numaY insu-sT Oviditi, derti totT scriitoriY grecY si latinT aY anticitItiY farN. distinctiune,<br />
asecla Tomi in Dobrogia actuala, adecl in Mica-Scitia, pmpac Ltu8Cz a luY Strabone, avendti<br />
Istrulti spre nordti si Pontulti la resaritte.<br />
Fie acea localitate Kiustengi, fie Eski-pargana sett vre-unti altti puntuletii din apropiare,<br />
acesta putinti ni importa in casulti de fata: aglunge s'o cautamti pe territoriulti bulgarti nu<br />
departe de gurele DunariT.<br />
Petrecerea luY Oviditi la Tomi, unde scrisese celle doue lungT plangerT alle selle, Zristele<br />
si onticele, ne privesce aci in doue felTurT:<br />
x. Ellti vorbesce ca vecinti despre termulti danubianti nordicti, de unde'lti amenintatt nencetatti<br />
invasiunile barbare si ghiatosulti sufllu anti criv6tuluT;<br />
2. Insa-sT constitutiunea geologica si climaterica a Dobrogi nu se deosebesce de a MuntenieT<br />
de gTosti, de care o desparte fluviultt nu printr'o linia parallels, ci perpendiculars, incatti<br />
este in fondtl aceTa-§T zona:<br />
Buccuresci.<br />
Dunirea<br />
Brill& Mama<br />
Kiustengi<br />
Din ambele poeme alle luT Oviditi noT amts allesti treT buccgtY, cart ni se parts a'ltl resume<br />
in privinta istorieT naturale a regiuniT: elegiele 3 si to din cartea III a Tristelorti si epistola<br />
8 din cartea III a Ponticelorti.<br />
Desi le traducemti in versurY, totusY n'amtl modificatti intru nemicti ideia poetuluT, conservand'o<br />
cu aceTa-sT fidelitate cu care ati redat'o in proza GermaniY sett FrancesiT.<br />
§ 80.<br />
IBAGINILE DANUBIANS ALLE LUI<br />
Currendti dupa stabilirea'T in Tomi, Oviditi scriea:<br />
D'art fi Ay mai adduch, a-minte de Nasone<br />
In Roma vr'o fiinc6, qi dec§, filth mine<br />
A mai remasli acollo ce-va din allu met nume,<br />
SI, scie derii ca 'n terra, in care-allii mlril luciii<br />
In veci nu se 'ntelnesce cu zodia 'nstellatl,<br />
Aie sm.( ducii eu traiulii In sinulu barbariel,<br />
Cu ferele sarmate, cu Bessil qi cu GOY,<br />
Nedemni a li respunde unit echo 'n versulii meli 1<br />
C6tii mai adI5, ventulii recoritorii anti. vereii,<br />
Avemii unu zidil de valluri, prin care ne scutesce<br />
De cruda lore nlvalll curg6ndii la 'strati;<br />
Vai inse ccindit sossese,e posomorita erna,<br />
Ringindu grozava'T buzit, fi eandu incepe gleba<br />
A canunfi cu 'ncetulti sub marmora de gerrt 2<br />
crivetulii porneace, fi neua imple nordula,<br />
9i<br />
cade, cade, cade: nid sdrele, nici pldia<br />
.ZV'o maY topescti acuma, cad frigulit o'mpetresce;<br />
i pea 8a dispara unti strati, s'asterne<br />
g) Arriank Ptolentei, Plini6, Claudiank Mame ULM'', Tab la<br />
Antonini, Table Peutingeriani ci Mill, indica/I in FORBIGER,<br />
op. oit., III, 1099. Ca, contimporaniall6 liii Ovidiu, cella<br />
mai instruotiv8 este STRABO, VII, 6, § 14 91 6, § 1.<br />
Callaracu<br />
1) Dum tamen aura tepet .<br />
2) At cum tristis hyems squalentia protulit ors,<br />
Terraque marmoreo candid& facts gelu est:
STUDIULIJ III, 1 80.<br />
S'adessea 'n sate cuYburt de ghibiturr indessate<br />
Privesct intr'o gretmada zapedY din doue iernt 1 3<br />
S'atatal de cumplita furtuna deslancatti,<br />
Incdtti rhpesce case, ducendu-le departe,<br />
Si turnuri mdestose in prafit le risipesce4 ;<br />
Si sguduitti atuncea din temelliii<br />
De spahnd se 'nfiora selbatecele ging 5!<br />
Si barbaruli imbraceci nadra0 pi pei informe,<br />
Oath din a lui lapturei d'abia se vedi °brazil,<br />
Doric pe'ne 0 prin bland dd, gerulg in putere ;<br />
Si pulberea de ghia0 pe barba schinteiaza;<br />
Si to copprinde grOza candti 810'1101 cristalline<br />
Se'nchlagrt pintre plete 0 se docnescii cu fr(Inatii<br />
L'a capului micare ; si'n vassic inghiatet vinulic<br />
Drill scoci in bolovane pastrelndii figura ollet<br />
Si'n lock a sorbe spum'a, mana'nel, bucch0 de vino 6!<br />
Sg, mai descriii et. ore, cumii riurile tote<br />
In poduri le preface sufflarea cruntei ierne?<br />
'atunci din obosell de vrd sti'ft stemperf setea<br />
Cunt,' stropti de apt viva, spargi intarita OW,<br />
Saptindii adancii o gropet, in laculii cello ctiscattil I<br />
Chiarti urimulti Istru, pe care n.u'lit tutrece<br />
A Nilului lrogime, acuma se sbercesce<br />
Sub yiscolii de criyetti, s'albastrelel talazuri<br />
Se fact. o sc6r0, tare, si pe furisii sub densa<br />
Se scurge 'n toiult. marii prin celle multe guri I<br />
Si p'unde mai de- unit -41i plutia corabiarulti,<br />
S'allunech, piciorulA Altandii filth sfialh,;<br />
0,S'a caltresuneti<br />
copita isbesce eec resunet<br />
In lespe0 fauri`e din colossale valluri ;<br />
Si boil ferret frica p'acesta, noun punte,<br />
Sub care stair inchise prApastiY desfundate,<br />
A-lene tragii carruta nomadulul Sarmatii<br />
De necreclutii, si totusi ee ame fe4utti &Mari' marea,<br />
Chiarti marea 'nchtusatii, d'unti blocii immense de ghiatit :<br />
TAcutrt, neclintidi sub esta'i lunecasit ;<br />
1Si n'o yOusemti numai, derii ame Amblatti eti singuril<br />
Pe culmile marine cracandii ca pe terrenit...<br />
D'aveai si to a trece assemeni mrtri, Leandre,<br />
Nu te'nghitia'n Olvorea'l unii mai angustii abisii I<br />
8) Dum patot et Boreas et nix injects sub Areto...<br />
Nix *et, et jactam nee sol pluyiteque resole unt :<br />
Indurat Boreas, perpetuamque Tacit.<br />
Ergo, ubi delicuit nondum prior, altera, venit :<br />
Et solet in multis bima manere loeis.<br />
4) Tantaque commoti vis est aquilonis, ut altas<br />
Aequet humo turres, tectaque rapta ferat.<br />
11) Turn liquet has gentes axe tremente premi.<br />
6) Pellibus et sutis arcent male frigora braceis,<br />
Respinsii de gerti, delfinulii totti Indesertii se 'ncercA,<br />
Oraque de toto corpore sola patent.<br />
Stepe sonant moti glade pendente capilli,<br />
Et nitet inducto candida barbs gelu:<br />
Nudaque consistunt formam servantia testae<br />
Vim: nee hausta meri sed data frusta bibunt.<br />
7) Deque lacu fragilos eflbdiantur mute.<br />
8) . . . . . . . .<br />
et undas<br />
Frigore concretas ungula pulsat equi;<br />
Perque novos pontes subter labentibus undis<br />
Ducunt Sarmatici barbara plaustra boves.<br />
28<br />
217
218<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
In aerti s. tresalte p'a mkii snprafat5,;<br />
Si ventulti dela criv6tfi, trintindu-se en agomotfi,<br />
Tarbeg., far'sft p6th, unti vallti din locos mince;<br />
Si vassele, ca 'n cercurl de marmor6 copprinse<br />
De ghiata, ce le 'neinge, stall tepene: vbslaqu16.<br />
Talazurile dare a4i. nu le mai despie4;<br />
Si'n unda degerati, en capete affarrt,<br />
Vei . pescil ce se'nerust6, qi unil mai taeseti.1<br />
Atuncea derh dad*. Pontulti qi Dunkea spumAndl<br />
De iernii, 'mbr64iqate prindti pellit6 de ghiatti,,<br />
P'a Istrului luci6s5, qi mkturat& calle<br />
06.,116ri pe cal selbateei vrrismaqii vino Inc6ce,<br />
Vestindu a lorii sossire sagetile ee sb6rY,<br />
Si rem4nendu dreptti urml p6mentubi. despuiattil<br />
Terranil fugn departe, lgssindti campia predk<br />
Si barbaruhl rgpesee putina'l avutilt,<br />
Tog oe putu s& string& eatinulec prin mare:<br />
Si carrele, ¢¢zz turme, sezracia totil,91<br />
Apoi pe robi ti MO, on minele la spate...<br />
Se duce, se duce skmanii privindu on desperare<br />
In urma lorti og6re ce n'o 0, le mai v646,<br />
Si foculii ce se'nalti din fubrede colibel° ;<br />
Cki barbarulti. apprinde, dobortt, mistuesee<br />
Totii ce an Note duce, tote ee nu urea s duel,<br />
Si stolluri de victime succumbh, sub s6getta<br />
In verfil inekligagt, allit ckii ferrii supsese<br />
Din erburi ucciclafe unit' stock' inveninatii"I<br />
Aci timpg de pace resboiulii te'ngrozesce ;<br />
De nu mai vecli pe barbarl, e spatula ce 0-o lass& ;<br />
h5i nemini nu cuteclii pe cevmpii set tray& brazde;<br />
Si Selina uitatti rema'ne sterpi pcimentulg ;<br />
Niel desfetatulii strugurii nu cresce'n umbra vicei;<br />
Niel ferbe mustulti dulce in naltele bassinuri;<br />
Unit politic nu se cletresce 12, pe care ea'n vechime<br />
S. scree unit Acontiti cuvinte de iubire.<br />
Pusta, tried, nuda, nick arbure, nid frunylec...<br />
Fugi, fugt d'acistti terra, to omule ferice131<br />
§i totu§i din Intrega nemkginitl lume<br />
Aloe, ahl aice °Ands m'a trrtmish 1<br />
Cam in acella-O timpti Oviditl scrieannuT amiett :<br />
M'amti totti ggnditu, amice, din dunkena Orel<br />
Ce le -apt putt et. ore la Roma sra tr5,mittii?<br />
E clutatii argintulti, 061 aurulti mai bine,<br />
Dert aid<br />
primi null place, deprinsti morel a da;<br />
),S'apot in ante locurl nice' s'aii vissard comore,<br />
Abiac putindic o braztra sec tragit bietulei plugic"I<br />
9) Ennis opes parvm, peens et stridentia plaustra,<br />
Et quas divitias incola pauper habet.<br />
10) Et eremat insontes hostica fiamma casas.<br />
11) Nara volueri ferro tinctile virus inest...<br />
12) Tum quoque, quum pax est, trepidant formidine belle<br />
Nee quisque presso vomere suleat humum.<br />
Aut videt, ant metuit locus hie, quem non videt, hostem,<br />
0<br />
Cessat iners rigid° terra relieta situ.<br />
Non hie pampinea dulcis ]atet uva sub umbra;<br />
Non cumulant altos fervida musta locus.<br />
Poma negat regio .<br />
13) Aspiceres nudos sine fronde, sine arbore campos ;<br />
lieu! loca feud non adeunda Tiro !<br />
14) Nee tamen htee ken sunt ullo pretiosa metallo:<br />
Hosts ab agricola vix sinit illa fodi.
STUDIULD III, S 81. 219<br />
P'alle tee vestmentil adessea purpura strelucesce:<br />
Purpure strAlucite ale vre ee se'ti offere:<br />
Dera turmele sarmate dad land grossolana,<br />
Si n'ard putd s'o ping& o lab& de Sarmata;<br />
Nid fetele nu tease, ci macina la grdne,<br />
Sea ambla dupa ap& Cu donita pe capit"!<br />
*<br />
* *<br />
*<br />
.ice bldnda vita a strugurului dulce<br />
Nu se 'mpletesce verde in gYurula unui ulniti,<br />
Nisi arborula nu'si pleca mladitele 'ncarcate<br />
De fructe perguite sub luminosula cera :<br />
Pelinuld singura mond informs imbracea fessulie,<br />
Si nu rodesce campuld deccitd amaraduni16!...<br />
In fine, in ultimiT annY aT viuetei, Ovidiii tramittea bolnavtl sotieT selle la Roma urmatOrea<br />
epistold:<br />
Gandesce-te o clip& ! Me'ncongiurN, Sarma,tii<br />
i Getii me'mpresseril, .i'n miqu-loco intre dem§ii<br />
Me sbuciumh, durerea, eii cetetenti allu Rome,<br />
Aci'n acesta terra, in care ceruit fflimbru<br />
Si apele aunt grelle, ba pene si ferrdna<br />
De ce? nu podu precepe, derd simta and da fiord 11 !<br />
Nu-Y casa mai commoda, nu-t kranii mai gustosa 18!<br />
Venue me§tere se, m'agiute cu erburi descentate,<br />
See une amice s'adduch, vr'o dulce mlighiare<br />
Si cu povesti plemute sk'ni mai scurteze<br />
Ah, unde sunt acestea ! §i numai suvenirea,<br />
Ce-i cu at to mai viu6, cu ate Mira mai departe,<br />
Imi spune c'ald date, pe tote le-ame avutti !<br />
te-ame avute pe tine, a tuturore regine.!<br />
Tu, care'mi impli peptule, sotio neuitate, !<br />
glasulli meti te chiame,, deli te scie aiurea ;<br />
nopte fare, tine, o Ali nu pociu petrece ;<br />
ChYard in delirdmi-ad spuio aces ce and vegIdaza<br />
Cu mintile perdute repeta numele tea"!<br />
§ 81.<br />
PRIGULU DELA DUARE.<br />
CeTa -ce predomnesce in tote imaginile danubiane alle luY Oviditi, este estrema orrore a<br />
friguluT, pe care Erodotti illti mentioneza abia in treceth.<br />
InghTata barbele, inghlata vinulti, inghTata Dunarea, inghTatg, Pontulti! striga la<br />
totti passulti cu desperare mollateculti poetti nascutd la sudulti ItalieT, ai<br />
maY-maY s'arti crede<br />
15) Sed non Sarmatica tingitur ilia manu.<br />
Vellera dura ferunt pecudes, et Palladis uti<br />
Arte Tomitanie non didicere nurus.<br />
Femina pro lana Cerealia munera frangit,<br />
Subpositoque gravem vertice portat aquam.<br />
16) Non hie pampineis amicitur vitibus ulmus:<br />
Nulla premunt ramos pondere poma suo.<br />
Tristia deformes pariunt absinthia eampi,<br />
Terraque de fructu quam sit amara docet.<br />
17) Nec ecelum patior, nec aquis assuevimus istis,<br />
Terraque nescio quo non placet ipsa modo.<br />
18) Non domus apta satis, non hie cibus utilis tegro.<br />
19) Quin etiam sic me dicunt aliena locutum,<br />
foret amentis nomen in ore tuum.<br />
tit
220 1STORIA TERRITORIALA<br />
cg acesta durg climg nicT nu cunnoscea macarti cela -ce 'T verg, decd, din fericire n'amtl aye<br />
semi-versulti :<br />
Duni tamen aura tepet<br />
Tote aceste ghiaturi alle frigurosulul Ovidit, departe de a fi catt de putinn essagerate,<br />
sunt tntocmai asa, de miT de annT pent asta-c1T, si voru remane intocmaT asa alte mil( de<br />
anni de a-Ili inainte.<br />
Meteorologia modern, sT-a clatti ostenella de a aduna de prin diverse sorgincf urmat6rele<br />
date cronologice, pentru a carorti essactitate noT nu ne facemtl responsabilT:<br />
La annultl 400 inghiata intrega Mare - Negri, ;<br />
La annulti 462 GotiT trecti Dungrea pe ghTata;<br />
La annulti 558 Marea-Negri. stg inghigtatg in cursti de dbue-cleci de cline, si tottt atuncT<br />
HuniT trecti pe ghTatg Dunarea, facendu o invasiune pens aprOpe de muriT Constantinopolii;<br />
La annulti 763, incependu dela octobre pone la februaritt din annulti urmg.tortt, o ghTata<br />
in grossime de trey -clecT cotT accopere Marea-Negri, pens la o distanta de zoo millurT;<br />
La annulti 822 cgrrute incarcate trecti Dunarea pe ghlatd;<br />
La annulti 1236 acestt fluviti inghTatg pens la fundti;<br />
La annulti 1408 cronicele constata unti fenomenti analogti;<br />
La annulti 1460 de assemenea;<br />
Si<br />
asa maT incollo.'<br />
Uniculti defecttl anti acestuT registru este cg putea fi cu multu maT scurtti, cdci era de<br />
agiunsti a (slice cg Dunarea inghTap in tog annil, erg apele termurene alle MariT-Negre forte<br />
desstl.<br />
NoT Tams reprodusti tnse, fiindtl cg ellti ni presinta unele daturT cu totulti esceptionale,<br />
pe carT nu le prevecjuse nicT chiarti Oviditi ; bung-Org. inghigtarea PontuluT pens la o grossime<br />
de 30 cop, sell inghiatarea DunariT pine la 'tuna.<br />
Pap cu atarT monstruositatT, carT to adeverti se parts a fi essagerate, frigulti poetuluT<br />
romanti este mai multti dealt modestu!<br />
D. Ubicinii dupg ce visitase Romania, nu se teme a affirma in secolulti XIX, cu o miig<br />
optti-sute (le annT si maT bine in urma lul Oviditi, cumt-cg Ternele nOstre pool rivalisa cu<br />
alle MoscoveT!2<br />
In acesta privintg nemicti nu s'a schimbatti.<br />
Este o dictatura fisica, pe care n'o vorti resturna in vecii vecilort revolutiunile cugetarit<br />
Dela UralT pens la noT crivetula nu intimping to calle unti singurti crescetti de munti in<br />
Russia centrals, incatti ellti c1a navala in bassinulti DungriT de giosu tntocmal ca tntr'o<br />
pelnia, formats paicg, intiadinst in amfiteatrulti carpatino-balcanict.<br />
A zidi munti peste Nistru, sett a modifica directiunea Carpatilort, arts puts -o face numal<br />
dorg o cataclisma universals !<br />
Decd ni vomti mai adduce a-minte, cu anemometrulti luT Voltmann sets alltt luT Combes<br />
in mans, cg o vigelig dintre celle cantate de Oviditi :<br />
eq'atftta-T de cumplitA furtuna deslAntatit<br />
«Indi rllpesce case, ducendu-le departe,<br />
a§i turnurl maiestose in prafu le risipesce...n;<br />
decd ni vomit adduce a-minte ca o vigelig, de acesta specid cglletoresce 162 kilometri pe<br />
1) Memorial portatif de chronologies I. IT, p. 799, qi Annuaire<br />
du Bureau des longitudes pour 1825, p. 157, ambele<br />
citato fn Boum, Trate de gdographio medicale, I,<br />
233-36.<br />
2) La Roumanie, p. 7: eLe climat de la Moldo-Valachie<br />
Telma les extremes les plus opposes Len leiver c'est le froid de<br />
Idoscou ; Fete, les chaleurs de in Greee. A proprement parlor,<br />
on n'y reneontro quo ces deux saisons, qui succedent brusque,,<br />
ment l'une tL l'autre. L'hiver dare environ cinq mois ,<br />
do novembre<br />
e, in fin d'avril: pendant les quatre premiers, in neige<br />
couvre constamment in terre, et Von ne pent voyager pen<br />
traineau. A
STUDIULU III, § 82. 221<br />
ord, apoT sa nu ne maT mirama cd bietult poetic se credea la porta SiberieT, a cariT suffiare<br />
int agiungea cu rapecliciunea uneT locomotive diabolice !<br />
Mai essista apoT o deosebire essentialg. intre actiunea pe care o essercita crivetula in zona<br />
propriti disc danubiana, si intre aceTa-§T actiune in regiunile maT apropiate de muntT.<br />
Pentru ca Oviditi sä fie pe deplinti intellesti, acesta essenliala deosebire nu trebuT uTtata.<br />
Trecenda in lungulti territoriuluT forte uscacTost alla RussieT, ventult nordica sossesce<br />
la noT sect, si conserva acesta salubrg. siccitate in tots, zona interior, a terreT, pe candti<br />
ciocnirea'T cu termula mlascinost alla DunariT filti inzestreza d'o data cu proprietatea diametralmente<br />
oppusa de a deveni umedti, adeca maT nesufferitu pentru organismulti urn anu<br />
dealt chTara la Moscova!<br />
§S.<br />
Ot 1DIU MURINDU DB FRIbURI<br />
Oviditi adessea se plange cd nu-T este data nici macar0 setea sa§T-o stempere in riuleta,<br />
ci numal intr'o mlascind, din care in timpulti erneT trebuT sä sparga buccatY de ghTata :<br />
SapiIndu adiincu o gropa in laculu collie cascatu.1<br />
T erreng. baltOsa, ape baltOse, una cerd coplesita de emanatiuni maremmatice, ecce aspectulti<br />
intregeT zone a DunariT de giosti :<br />
Ad 'n acestrt torr& to care ceru-1 sumbru,<br />
Si apele sunt grelle, ba pen'e i threna<br />
De ce? nu poem precepe, Grit simitt &Vint da fiori PI,<br />
S a maT adaogamu ca tote aceste cuTburl de miasme eraa combinate in epoca luT Oviditi,<br />
intocmaT ca si asta-dT, dintr'una ammestect de apa dulce cu apa sarata :<br />
Ae quorea bibitur cum sale mista pales ! 8<br />
Febra §i er6§T febrg., incependti dela cea ordinary. si urcandu-se treptata in gravitate<br />
pent la cea maT perniciOsa, este o necessary, consecinta patologica a uneT assemenT regiuni.A<br />
Si in adevera, numal frigurT palustre delirante pOte fi acea bola de care suffera insusT<br />
Oviditi, dictanda din asternutd intr'unti momenta de intermittintg. :<br />
Chiarii to delirilmi-ad spus'o acel ce mil veghiaz5,<br />
Cu mintile perdute repetil numele teu!<br />
NicY clece annY n'a fostti in stare poetulti a trai in acesta atmosfera.<br />
In flOrea barbatieT, destulla de avutti ca sa-sT procure tott ce se gassTa la gurele DunariT,<br />
tncungTurattl de stima si Tubirea Tomitanilora, ella a muritti numal si numaT victima impossibilitatir<br />
de a se acclimata intre baltY.<br />
Acesta impossibilitate, in privinta cariTa sciinta medicala de asta-gIT sT-a spusa degTa<br />
1) Trist., III, 12; Pont., III, 1; etc.<br />
2) Of. STRABO, VII, 4, § 5, 05, § 12.--SAMONICUS, aped LYDUM,<br />
be magistr. rom., III, 32.<br />
3) Pont., II, 7.<br />
4) MALDARESCO, op. cit., 26: «Nous wens reconnu trois<br />
especes de marais : le marais d'eau douce, le marais d'eau sale e<br />
et le marais mixte. L'intensite des offluves qui s'en exhalent<br />
est variable. L'expi,rience demontre que le marais d'eau douce<br />
est le plus inoffensif, que des effets deviennent plus flimsies et<br />
plus redoutables avec les marais mixtes ; le ?pumas sale. n'est<br />
dangereux que quand it se transforme en mixte. C'est ce qu'-<br />
etablit de la maniere la plus evidente le remarquable rapport<br />
de Gaetano G iorgini sur les maremmes do la Tuscan°. (le West<br />
pas seulement is mélange des eaux de la mer avec les eaux<br />
douces qui donne aux marais cette 'influence funeste ; certains<br />
marais qui contiennent beaucoup de eels, de sulfate de fer, de<br />
sulfate de ma gnesie et de chlorure de sodium, agissent de la<br />
meme maniere. Il semble que les sells en dissolution dans ces<br />
eaux, comme le fait remarquer M. le profeRseur Bouchardat,<br />
fasorisent le developyement des myriades d'etres vivants qui,<br />
par la quantite plus grande do leur produit agissant comme<br />
ferment, donnent a, la decompositionputride des vegetaux une<br />
rapidite considerable. n
222<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
ultimulti set cuventn, putean Ore s'o biruesca nesce simpli legionarT sett colonT romanT, lipsitT<br />
de midn-lOcele luT Ovidit ?<br />
Ecce o cestiune forte grava, care ni va permitte a resolve aci insu§T miracolulti essistinter<br />
nationalitatiT roman.<br />
§ 83.<br />
11ORTALITATRA TERRELORU PALUSTRE.<br />
,Mlascinele---dice cello maT eruditti igienisttl din secolulti nostruan facutn sä pera mar<br />
.multT omenT decatti orT-ce alts calamitate. Nu o singura armata a fostn distrusa, nu o<br />
singura terra a fostn despoporata, nu o singura urbe Ore-c5.ndti inflorita a fostn §tersa de<br />
gpe fata pamentuluT prin actiunea baltilorn. Dintre epidemiele descrise de Francisco le Boe,<br />
a<br />
cea din 1669-7o a seceratti 2/3 din poporatiunea LeydeT. La 1762 30,000 Negri §i 800<br />
.Albr an fostn in Bengalia victime alle mlascinelorti, §i totil acollo la 1741 din acera§i cauusa<br />
se stinsera 2/3 din I 21000 Anglesr de sub commanda admiraluluT Vernon. La 1747,<br />
«dupd cumti arreta Pringle, frigurile palustre an redusti tntr'atatti armata britanica din Zelandia,<br />
incatti putine regimente mar conservan the o sutime de Omenr saneto0, ern la finea<br />
.campanieT Zhe -Ro?al numera in §irurile selle abia 4 indivicir pe carT iT crutase morbilitatea<br />
,generals. Insula Walcheren a fostn in doue fOndurr funesta truppelorti anglo-francese: o<br />
data la i8o6, Si apoT mar allest la 1809, candt frigurile an pusti in neputinta de a sta<br />
sub arme 9/3 din ambele o§tirr. AssemenT desastre s'an repetitti adessea in Africa. La 1857<br />
o compania a regimentulul XI de linia, compusa atuncT din 82 Omenr, a trecutti intrega<br />
ala ospitin, affara, de unt sub - officiary Si de officiaruln ce commanda, carele este anume<br />
gfratele met. Coutanceau a descristi epidemia frigurilorti intermittinti ce se declarase la<br />
a Bordeaux in 1805 pe timpulti secariT baltir dela Chartreuse : in cincr lune, vr'o I 21000<br />
o persone se imbolnavisera §1 3,000 at murito. Mlascinele dela Brouage an decTuitn de<br />
doue-cled de orT poporaliunea dela Rochefort, unde murYati, sunt acurnt o giumetate de<br />
usecoln, 1 individn din 15, pe candti pentru totalitatea Franciel proportiunea mortalitatir<br />
este numaT dela 1 la 40. E de prisost a mar essemplele acestorn devastatiunr epiademice,<br />
essercitate prin influinta baltilorn §i catra carT se maT adauga nesce epizootie totti<br />
uatatti de uccicletOre. D<br />
Una alto igienistti, nu maT putinti celebru, sustine acera-§T tesa printr'o alts seria de fapte<br />
decisive :<br />
Resultatuld cent mar ordinarti anti actiuniT baltOse este despoporarea localitatir. In Ita-<br />
alia urbile Brindisi, Acuilea, Acerra, s'an stinst. In Francia, terguoruln Villars din Bressa<br />
.e redusti la unit mica gruppti de locuinte. Oraqulti Vic, unde in secolulti trecutt erati 800<br />
a set 900 case, nu maT are decatti vr'o 3o. Frontignan §i alts t&-gurT din regiunea Cettel ati<br />
adevenitn sate. In districtele baltOsel precumti este Sologna, Brenna, Bressa, numerult<br />
amortilorti intrece in genere pe anti nascerilarn, Si numaT immigratiunea iTmaT vine in aglu-<br />
a torti. 0 despoporare estrema a fostn observata tots-d'a-una in maremmele Pontine, unde<br />
1) avy,I,416. Cf. oaFILA et PARENT-DUCHATEL, Influence<br />
des emanations marecagenses, in Annales d'hyglene,Paris<br />
1834, in-8, 1-ere serie p. 261: aAvec des degres plus<br />
ou moins grands et des differences dans l'intensite des effete,<br />
elle est la tame dans tons les pays etn'a pas varie depuis les<br />
premiers documents que Pieta fournit l'histoire.<br />
roissAc,<br />
De l'inlinence des climats our Phomme, Paris, 1867, in-8,<br />
t. 1, p. 617: (Entretenus par des causes geologiques, la plupart<br />
des anciens marais subsistent encore; de nos jours, les<br />
Palus-Meetides ne sont pas moins insalubres qu'il y a 3000 ans.<br />
La description qu'a fait Hippocrate des habitants du Phase et<br />
de leurs maladies convient toujours aux Georgiens modernes.<br />
En 1855, M. Delenda de Santorin adressa & l'Aca,demie imperiale<br />
de medecine un memoire intitule : Coup d'oeil sur la<br />
pathologic d'Hippocrate comparee & la pathologie grecque contemporaine,<br />
dans lequel it developpe les deux propositions suivantes<br />
: 1. on observe encore aujourd'hui, dans le climat de la<br />
Grece, les maladies endemiques et epid.imiques diorites par<br />
Hippocrate; 2. parmi ces affections is genie intermittent, remittent,<br />
pernicieux, regne communiment.1 LITTR 0 nvres<br />
d'Hippocrate, Paris, 1839-61, in-8, t. 2, p. : u a Grece<br />
antique et la Grece moderne sont, h 22 siecles de distance, affligees<br />
par les mimes fievres,)
STUDIULU III, § 34. 223<br />
a chYarti dupa imbunetatirile essecutate din initiativa papeY Pitt VI, tott Inca s'a constatatti<br />
a intre 1801-181i urmat6rea proportiune :<br />
zocALITITILE: NASCERUM MORTILLI<br />
a<br />
a<br />
a<br />
a<br />
Velletri<br />
Serra<br />
Piferino<br />
Sorino<br />
1,786<br />
3,338<br />
1,601<br />
885<br />
2,313<br />
3,181<br />
1,717<br />
901<br />
7,610 8,112<br />
Orin urmare, tote lucrarile de amelioratiune n'at pututti sa impedece mortalitatea de a fi<br />
u mai tare death nativitatea cu maT bine de i/i,! Dupa Fodere, viueta media in Elvetia<br />
aeste de 46 annY in muntT, si numaT 26 in locurT balt6se. In Bressa viueta media se pogOra<br />
aune orT la 22 Si chYarti la 19 annY ! D a<br />
In fine, medicult cella mai specialti in materia frigurilorti, d. Boudin, affirms cu statistica<br />
in mans impossibilitatea acclimatariT tntr'o regiune balt6sa, fie acesta pentru unlit individt,<br />
fie §i maY multt pentru o intrega sistema colonials, astt-fellu ca frigurile sunt acollo cu<br />
atatt maY mortale, cu catti sporesce vechimea elementuluT immigratti, 'Axle ce'lti reducti<br />
negreqitt la unti zero))<br />
Tart prin acesta verdictt alit igieneY moderne, sa ne intrebamt acuma : 6re s'arti fi näscum<br />
vre-o data nationalitatea romans, dem TraTanti, in locti de a'T pune temelia in muntii<br />
OltenieT qi aT TemeqianeT, art fi resadieo in mlascinele Dobrogil set in baltile RomanieT<br />
de gYosu ?<br />
§<br />
PITICTI DELA GURELE DUNXRII.<br />
D. Michel Levy etta cumti descrie pe locuitoriT uneT terre palustre:<br />
6ET sunt de statura mica, adessea desfiguratT, fie in trunchiti, fie in membri; pellea lord<br />
e subtire Si galbuia, formele sunt moY §i Pars relievurT musculare; tesseturele n'at elastici-<br />
((tate, fiinda innecate in fluide ap6se; Si deca le appesa cine-va cu degetalt, se cunn6sce<br />
aurma..... Al<br />
0 aka autoritate medicala de prima ordine se pronunta intr'unt mode nu maT putint<br />
pessimistt :<br />
aPoporatiunile febricitante alle terrelort mlascin6se dice Roussel dati nascere uneT<br />
uposteritati piticite §i fisicesce degradate chYarti din sinulti mumeT.D2<br />
Acesta trista caracteristica ni esplica, pentru ce anticitatea punea anume hinga Dunarea<br />
de gTosu cuYbulU Pigmeilorti<br />
E remarcabilti unti passagTu din betranult Plinio, pe care cats salt reproducemu intrego:<br />
«In laturea unde iluviult Istru se versa. in Marea-negra, Tracia posseda celle maT fruum6se<br />
urbi: Istropolea Milesianilort, Tomi, Calatis numitt mai 'nainte Acervetis; mat ere/.<br />
Ore-candii 7leraclea, izonea pe care o inghitise pcimintuli ; maT este Dionisopolea, disc alts<br />
u data Crunos; riulti Ziras trece pe acollo ; tota acesta regiune at occupat'o ScitiT chiamatT<br />
alugarT; orarle lora stint: Afrodisias, Libistos, Zigere, Borcobe, Eumenia, Partenopolis,<br />
Gerania, unde se Pce a fi asistatii gintea Xigmeilorg,<br />
pe care barbaric o numescii -Gattuzi Si credo<br />
uca o gonisera de ad cocoriT.0<br />
a) BECQUEREL, 253. Cf. PRONY, Description bydrogra<br />
phique des marais Pontins, Paris, 1823, in -4. BURDEL ,<br />
Recherches snr les fievres palndeennes, Paris, 1858, in-12.<br />
b) Trait() de gdogr. med., II, 150: all r6sulte de ces documents,<br />
auxquels it serait facile d'en joindre d'autres, que<br />
dans les localites palustres le 'sombre proportionnel des nutlades<br />
croft avec la prolongation du sejour.<br />
1) I, 417. Cf. FOISSAC, I, 521: a On volt dans le pays Postin<br />
des hommes tellement oedAmaties, que le doigt appuye sur<br />
les chairs y laisse un enfoncement.»<br />
34.<br />
2) Apud MOREL, Traito des degenerescences physiques,<br />
Paris, 1857, in-8, p. 569. Cf. RAICEVICH, Osserrazioni in.<br />
torno la Talachla e Atoldavia, aq61177788, in-8, p. 250:<br />
a Li abitanti del piano sono generalmente piu piccioli e deboli.<br />
3) likt. Nat., IV, 18: a Gerania, ubi Pygmteorum gens fuisse<br />
proditur Cattuzos Darbari vocant, creduntque a gruibus<br />
fugatos.a Despre PigmeiT din Asia, yell crF12m Indica,<br />
11; despre cot din Africa, IIECATAEU gm. 266 ed. Muller ;<br />
etc. Elementulh commune a a acestora relatiuni este cil, tote<br />
se referii, la cite o regiune palustrit per excelkntiam.
224<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERR1TORIALA<br />
Unde maT sunt asta-c,1T celle treT-spre-decT urbT alle Dobrogil, insirate maT susti si dintre<br />
carT unele, spulberate de miasmuln maremmelorn, nu maT fiintali nicT chlarti in epoca luT<br />
Pliniti ?<br />
Unde maT este vr'o urma classica a superbelorti colonie ellenice, cad plantasera la gurele<br />
DunariT divina limbs a luT Platone ?<br />
Degia Oviditi ni spune ca elernentuln green abia se maT putea recunnosce :<br />
In panels remanent grains vestigia lingure.4<br />
Tout ce remase de atuncT7 este traditiunea despre nesce 6menT micY, subredi, maT slabT<br />
decatti cocoriT.<br />
TraciT dela Dunare tT numTan u cattuzin.<br />
Cuventuln este forte remarcabilti sub mai multe rapporturT.<br />
Persianesce kotah, kiuteh, insemneza micti sea scurtti, si se scie ca 'n limba persiand moderna<br />
finalulti h represinta pe primitivuln k57 ceTa-ce ne adduce la formele kotak si kiutek.<br />
AcellasT intellesu avea in vechia limbs armend dicerea hotak.6<br />
Erodotti ni spune tnse ca ArmeniT erati o colonic, tracica."<br />
Urmeza cti z din 4 cattuzos D to testulti luT Plinio trebuT consideratti ca o errore to loch<br />
de c: 4cattucos.D<br />
0 Bath. restabilindu-se acesta forma correcta, ne isbimti de romanesculd apitictip si de<br />
elleniculti 7c(oly.oc=pithacus, carele avea la vechiT GrecT aceTa-sT semnificatiune de omuletti :<br />
8cvepoyeaxoc.8<br />
Perfecta omogenitate a termenulul nostru cu cellt ellenicti, atatu to privinta fonetica precumti<br />
si 'n acea logics, e maT pe susti de indouela.<br />
Este curiosti ca precumti GreciT numTati n(oyptoc pe unti omti forte micti si pe maTmuta tomo-data,<br />
de assemenea si RomaniT applicati pe apiticti. catra unti omn fOrte micti si catra<br />
unele specie de animalT.<br />
Astn-felTu de essemplu Cantemirtt dice: apesciT mariT7 piticil peraelorn, flarele si tots dihania<br />
pamentuluT, passerile ceruluT si all'altele. D9<br />
In tote limbele indo-europee sonurile psi k se confunda.<br />
Aga bunk. Ord din primitivulti kankan aii esitt samscrito-zendiculti panctan, slaviculti pentt,<br />
greculti nine, dupa dialectulti eolicti nivice, la Osci pomtis, revenitti drOsT la k to latinulti quinque;<br />
elleniculti nor), s, ir6Tepo;, dupa dialectulti ionicti se ciicea x05, %k, threpoc; din arianulti rik s'a<br />
nascutti greculti ?elm, conservandn tnse pe k in latinulti linquo etc.<br />
Este deft evidinte ca persianulti kiutek, armenult kotak, traciculti katuk, greculil n(elltoc §i<br />
romanulti pitieii, pe care MoldoveniT illt1 pronunta kitik, deriva cite -cincT dintr'unti singurti<br />
prototipti patak sea kotak.<br />
Din acellasT prototipti inteo epoca immemoriala , vorba trebuT sh fi trecutt la TuranT<br />
cad pre-putinti modificata noT o gassimn in maioritatea dialectelorn turco-tatare: kizik, kicik,<br />
kecik, kacik, auk, krctu, hici etc., unguresce kis sikitsine; dern ceTa-ce'T si maT curiosn, in dialectulti<br />
Cluvasilorn cuventulti are o forma aprOpe romanesca : pitiksa."<br />
4) Trist., V, 7.<br />
6) SPIEGEL In KUHN, Beltrlige zur vergleichenden Sprachforschung,<br />
Berlin, 1871, in-8, t. 7, p. 101.<br />
0) ______LANGLAIS Collection des historiens de PArm6nie,<br />
Paris, 1a67, t. 1, p. 211; t. 2, p. 136.<br />
7) }moo., VII, 73. Assupra importanteI studiulul limbet<br />
armene pentru ,intellegerea anticitAtilorn tracico not revenimu<br />
adessea mai la valle.<br />
Q) sE IDAS, V. 17t01.4: 7r10-le as<br />
ncivi zaaav o pQazdc drOvwniaxoc.<br />
Marla,<br />
9) CANTEMIRU, Divannlu 'Milli, in a mea Archlia<br />
II, 97.<br />
10) RLAPROTH, Asia Polyglotta, Sprachatlas, Paris, 1831,<br />
in-f., p, XXXII.
STUDIULU III, I as.<br />
Cu k ells se affla qi'n vechile ieroglife egiptene: ket, hetet, ketti, in fntellesn de «mien),"<br />
Atatti de respandith to regiunea sud-ostica a Europel 5i'n Asia, acestti termenti se gassesce<br />
§i'n Occidinte, deli numar sub forma cu p: latinesce petilus, mar correctti petillus din<br />
petillus, in Inte Resin de unti lucru mica, de unde veciffultt italiann petitto, derivatti dintr'unti<br />
tips petictus, apoY francesulti petit in locti de petict etc.<br />
Ort-cumti ss fie, originea cuventulur nu ni se pare a fi viler indo-europea, nicY turanica,<br />
ci may curendn semiticd..<br />
Sub cea may vedfil forma, susceptibild de a produce pe tote celle-l'alte, noT tllti gassimit<br />
in limba Fenicianilort, la cart, dupa cumti ni spune Erodott, o figuretta divinisata de pigmen,<br />
a§eslata in fruntea corabielorn, se numTa imam*, pataik."<br />
V astulti commercia anti Fenicianilorti ni esplica migratiunile cuventuluT la Greer, Tracy,<br />
LatinT §i TuranY.<br />
CeTa-ce ne preoccupy tnse in casulti de fata, lassandtt la o parte pretiosele invetaminte alle<br />
limbisticer, este numar si<br />
numar originea dobrogiana patologica a piticu/ur la Romany.<br />
§ 85.<br />
MOTIVELE LUI TRAIANU DE A DESCALLECA IN OLTENIA.<br />
A peri d'o data, orT a se stinge cu incetultt printr'o treptata piticire, ecce dert alternativa<br />
ce a§tepta fatalmente coloniele romane la Kiustengi, GalalY, Braila, pe tOta linia mla-<br />
§tin6sa de ambele laturT alle Istrulur; o sOrte analOga cu acera ce o avuseserd. legionariT<br />
Urbil Eterne in Asia §i'n Africa, unde dupa o dominatiune secolara, sustinuta cu anevoil<br />
printr'o tramittere din anntt to annn a nouelorti continging din centrulti imperiuluY, n'a remast<br />
totu§T la urma nicr unti vestigiti vitt alln Romer.<br />
Allegendtt Oltenia dreptti curbn anti grandi6seT selle intreprinderr coloniale, Traianti<br />
avut'a 6re in vedere pericolulti igienicti de a antra in Dacia prin acea regiune balt6sa, pe<br />
unde tntrase mar 'nainte Persianulti Darin ?<br />
Nu.<br />
Dupa teoria medicaid a Romanilort, mlascinele de specia cellorti dobrogiane, departe<br />
de a fi mortifere, erati considerate cu totulti din contra ca fOrte san6tOse,<br />
Vitruvin, unti scriitorti contimpuranti espeditiuniT dacice a lur Traiann, affirms in module<br />
cello mar dogmaticti el baltile potti fi sett potti deveni inoffensive, tntru catty natura sett<br />
artea ammesteca in elle apa dulce cu cea sarata.'<br />
Mlascina mixta, recunnoscuta ca cea maT pernici6sa dupa medicina modarna in urma frumOselortt<br />
esperimeute alle Italianilorti Giorgin? §i Savi3, era privity de catra Romany, printr'unti<br />
contrasts diametralti, tocmaT ca cea may salubra.<br />
Nu dery o preoccupatiune igienica a feritti pe Traianti de regiunea MUSA., ci numaT ra,<br />
tiunea strateeca de a lovi pe inamicn catty maY rapede dreptti in anima.<br />
Decd. centrulti politico alln Dacilorti era unde-va la Milcovn, Traianti s'artt fi micatti prin<br />
Dobrogia, qi atuncr nemuln romanesat nu se mar nascea flier o data.<br />
Romanismuln era degia cu desever§ire formatn, candtt an inceputti strabuniT no§tri, po-<br />
11) BRUGSCH, Meroglyphisch-demotisches WOrterbuch,<br />
Leipzig, 1868, in-8, t. 4, p, 1602.<br />
15) HEROD., III, 37. Of. HESYCHIUS §I SUIDAS, ad voeem.<br />
Ca essegese, deli fdrte nesuftieiinte, 371311BOCHART, Genrephis<br />
sacra, Franeofurti, 1667, in-4, p. 791 si MOVERS, Die<br />
l'hoenizier, Bonn, 1841, in-8, t.1, p. 653.<br />
t) De architeotura, 1, 4! «Item si in paludibus mo3nia eonstituta<br />
erunt, gum paludes secundum mare fuerint, spectabuntque<br />
ad septentrionem et orientem, aut infer septentrionem<br />
et orientem, enque paludes excelsiores fuerint quam litus inarinum,<br />
ratione videbuntur esse eonstituta. Fossis enim ductis<br />
agum exitus ad littus, et, marl tempestatibus aucto, in paludes<br />
redundantia motionibus concitatur, marisque mixtionibus<br />
non patitur bestiarum palustrium genera Ibi nasci ; gumgue<br />
de superioribus locis natando proxime littus perveniunt, inconsueta<br />
salsitudine necantur.<br />
2) Sur lee causes do 1'inialubrit6 do Pair dans le vol.<br />
sinage dos marais en communication avec in mer, in Annuaire<br />
de chimie, Paris, 1825, in-8, 1-re eerie, t. 29, p. 225.<br />
3) Considerazioni sulla mat/ aria dells maremme Toscane,<br />
Pica, 1839, in-8, tradusit in Ann. de chimie, 3-e eerie,<br />
t. 3, p. 324.<br />
29<br />
216
221<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIAL&<br />
gorfndtl pe icy-collea din adapostultt muntilora, a se respandi in directiunea PontuluY, unde<br />
acclimatarea lora cu zona baltilorti s'a operatt pe nesimtite, unult cate unulti §i din Sli in di.<br />
Totu§T chlarti asta-clY, dupa atatTa qi maT atatTa secolT, acesta acclimatare este in realitate<br />
maT multa decata problematica.<br />
f 86.<br />
COLONIELE ROIIINE IN DOBROOLA.<br />
D. Iona Ionescu Slice despre RomaniT din Dobrogia:<br />
*ET sunt wclatT la polele codrilora qi pe malulti apelorti, cacT lora li place umbra de<br />
codru verde Si recorea de apa limpede; la aka loch sä nu-T cautT, ca nu-T gasescT».1<br />
Occupanda intr'adinsa positiunile celle maT esceptionale, o semd de Romany aa re4tit<br />
a scapa in Dobrogia de veninulti maremmelora; tnse chTara Si aqa, toth inca coloniele lora,<br />
impraqtiate, micT, lipsite de unit noda communt, cad dela codru verde pine la codru verde sett<br />
dela apa limpede 'Atte la apa limpede trebuT sä trecT mlascine ,Si ero0 mlascine, artt fi de multti<br />
desparuta, de nu le alimenta o dessa immigratiune de terranT margina0 din Moldova qi maT<br />
vertosa din Muntenia.<br />
Acesta immigratiune, tnceputa in evulti-media, maT allesti dupa ce Mircea cella Mare<br />
cucerise pe unit momenta Dobrogia, Si ne may intrerupta apoT de atuncT pene asta-cle, ni da<br />
drepta resultatti abia ciffra de vr'o 70l000 Romany; pe canda o colonisare maT putina vechia,<br />
may putina numer6sa §i maT putinti sistematica din Oltenia in Serbia, unde n'o intimpina<br />
elemente fisice atata de ostile acclimatariT, a erescuta peste t 50,000.3<br />
D. Ionescu affirms ca RomaniT DobrogianT sunt avutT.<br />
Nemica maT naturala!<br />
Este o lege in Economia Politics, ca professiunile celle nesanetOse adducts to genere muncitoruluT<br />
unit salaria cOmparativamente maT adaust.`<br />
Cantemirit ni spune el TurciT, dupa ce prin cucerirea BulgarieT devenisera stapanT territorial(<br />
aY DobrogiT, 10 adduceati acollo plugarY SerbT qi MuntenY, carora li accordatt prin<br />
tocmelle de buns void clausele dintre celle may ademenit6re.5<br />
Avutia lucratorilora intr'o terra balt6sa se capeta prin munca plus viueta.<br />
Mlascinele pottt da banT, tnse numaT banT purtatorT de morte, incatt lora nu li se applica<br />
fambsa lege malthusiana ca poporatiunea cresce in mesura cresceriT subsistintelora.<br />
1)87.<br />
INVASIBILITATEA TERRELORIT BILTOASE.<br />
In epoca luT Ovidit, conservanda acella-0 caractera patologicti, Dobrogia nu putea fi<br />
nicT macara avuta, cad:<br />
Aci sin timpil de pace resboiulu te 'ngrozesce;<br />
De nu maT vedT pe barbarT, e spaTma ce tI -o lass.:<br />
Si nimeni nu cutedft pe campti sd tragic brazde:<br />
qi Celina uTtattt remdne sterpfi pamentitlii<br />
0 assemenea stare de lucrurT nu este totu0 ce-va anormala.<br />
1) Romani( din Dobrogia, in revista lul ALEXANDRI, Ro remarkably high. Unwholesomeness is a species of disagree-<br />
mania Litterarill, Ia0, 1855, in-4, nr. 1, p. 19.<br />
ableness, and its effects upon the wages of labour are to be<br />
2) Despre causele mirfiriT, tntre celle-l'alte, vedT Boscoranked<br />
under that general head.) Cf. STUART MILL, Prin-<br />
%vat, Kelso von Constantinopel flack Lemberg, Leipzig,<br />
ciples of Political Economy,Eondon, 1869, in-8,1ib.II, cap<br />
1779, in-16, p. 49.<br />
14: Of the differences of wages in different employments. -<br />
ROSCHER, Die Grundlagen der Nationalokonomie, Stutt-<br />
3) Dupi statistics serba officialfi, care nu Foote fi bfinuith gart, 1871, in-8, lib. III, cap. 3, § 169: Besondere persInii-<br />
de a essagera ciffra Rominilort.<br />
che Unannehmlichkeiten der Arbeit etc.<br />
4) SMITH, Wealth of Nations, I, 10: can trades which are 5) Kniga Systima ill sostolanU muchammedanskila<br />
known to be very unwholesome, the wages of labour are always religli, Petersburg, 1722, in-f., p. 241.
STUDIULu HI, BS.<br />
Ea s'a maY repetitti adessea in urma luY Oviditi si s'arti mat pute repeti si de acumti inainte,<br />
fie in Dobrogia, fie in vecinetate pe malult nordict alit DanubiuluY.<br />
AceT barbarT ce ingrozescti plugaria prin resboit si spaTma, incatt a neminY nu cuteclg.<br />
pe campti sItraga brasde", se pat numi ScitY, SarmatT, GoVT, Alani, Gep'cli, BulgarY, ComanY,<br />
PecenegT, orY -cumtl poftitT, dert faptulti positivtl este cg. termult DunAriT inferi6re pe<br />
ambele selle laturT, dela Oltti pone la Marea-negra, maY pururea bantuito de navalla inamica,<br />
numaY rare -orY a fostu in positiune de a utilisa vre-unit scurtt intervallti de liniste<br />
pentru a sc6te pamentult din a teling. uTtatg.D.<br />
Despre locuitoriT MoldoveT de grost Cantemirti clicea : a per Tartarorum vicinitatem pauperrimi<br />
B,6 intocmaT ca Oviditi despre Dobrogia:<br />
Nee tamen hrec loca sunt ullo pretiosa metallo,<br />
Hostis ab agricola vix sinit ilia fodi!<br />
.Provincia fiindti desvelitani spune pa la 1590 Italianult Botero despre regiunea daanubiang.<br />
a MoldoveY TAtariT navallesct pe neasteptate ca nesce locuste assupra locuitoarilort,<br />
rapindt 6menT si lucruen,b dui:A cumti si Oviditi cants despre Dobrogia:<br />
§i barbarule rllpesce putina't avutie,<br />
Toth ce putu ea string& sittenulti prin sudore,<br />
Si carrele, qi turme, 9i serecia tea,<br />
Apol pe robI II legit en mamba la spate,<br />
Se duck, se duce sarmanit<br />
In acestti modtl, chTart de nu erati febriferele mlascine; chTart de se departa teatrulti de<br />
actiune dela z6na propriti (Asa a baltilort maT in intrulU territoriuluT, unde atmosfera e maT<br />
putint cruda ; si totusTpe sessult DobrogiT set allti DacieT nu se putea nasce nationalitatea<br />
romans: ori-cine art fi scapatti de miasmulti palustru, nu scg.pa de furia unuT torrinte de<br />
invasiune, perindu asta-cg set maYnl, cu o bra maT tat-gilt set maY 'nainte:<br />
Gendesce-te o clips! Mg 'ncongiurit Sarmatil<br />
43 Getil mg 'mpresora, §i 'n IMO-keit Intro densit<br />
Me sbueiumit durerea<br />
...<br />
§88<br />
CARICTERULO STRATISOIC6 ALLO<br />
Pe calla orT-ce navalitortt infrunta flarg. sfiialg. baraganuhl RomanieT si allti Dobrogil, totti<br />
atuncT pamentult muntosti si padurost alltt OltuluT tnfiora pe ScilY, pe Romani, pe UngurT,<br />
pe PecenegT, pe totT cuceritoriT IstruluT.<br />
Sub Erodotti, dupl cumtl arretaramt maT susti, domnTatt in Oltenia fg.losiT AgatirsT.<br />
Unit rege alit lorti uccisese prin supterfugiti pe unti rege alltl invecinatilort ScitY, carT<br />
erati Para comparatiune maTputernicT prin numerti si prin tntindere territorialal; eT bine, ace-<br />
stiTa inghitira rusinea si nu indrasnYat sg.-sT resbune!<br />
Cu catt-va timpti maT in urma SciliY, espusi to campia lord cea descoperita invasiuniT<br />
PersuluT Dariti, cut agiutorult Agatirsilorti, si primindti din parte-le unti rece refusti, se<br />
incercg, drepttl pedepsa a stramuta resbellulil pe territoriulti oltent.<br />
SA ascultamti aci chTart cuvintele luT Erodott :<br />
Apropiandu-se ScitiT de hotarulti Agatirsilott, cart fuseserg, marturT aT fugeT si spaTmeT<br />
popOrelorti tnvecinate, acestiTa n'ati asteptatt invasiunea, ci tramisera pe data unti eraldtl<br />
a) Descriptio Moldavirs, ed. Papiii, Bucur., 1872, in-8, p.<br />
128.Cf. GRATIANI, De Reraelide Despnta, Varsavite 1759<br />
in-16, p. 19: A Sunt boa vasta, et ab omni cultura hominum<br />
&sena propter continuos et repentinas Tartarorum incursiones.A<br />
1<br />
mutate.<br />
231<br />
b) Relation! Universal!, Venetia, 1600. in-4, t. I, p. 107:<br />
a Ma perche la provincia e aperta, soggfitce grandemente al<br />
Tartan! Precopiti, the a guisa di locuste, corrono invedutamente<br />
adesso alle genti, e ne menano via le robbe e le per-<br />
Bonne. D<br />
1) HEROD., IV, 78.Cf. THUCYD., II, 97.
228 'STOMA TERRITORIALA<br />
.ca sä sommeze pe Scip de a nu pa9i inainte, cad la cea anteil calcare a pam6ntuluT agatirsicti<br />
vort intimpina o lupta cu arme. ApoY as 9i purcest spre fruntaria gata se -9T apere<br />
',terra contra navallitorilore. Nu a9a Pacusera celle-l'alte natiunT, MelanchleniT, AndrofagiT<br />
.si<br />
NeuriT, cart totT, in loca de a se apera fate cu invasiunea scitica, uTtaserg. mandria<br />
lore de maT 'nainte 9i fugisera in de9erturile norduluT. Veclende resistinta Agatirsilore,<br />
Scitil s'at ()prim ... )2<br />
Insi9T vulturiT RomeT se temeaa a infrunta Oltule.<br />
Sub Marie dice une classict Curione agTunsese la fruntaria DacieT, dere s'a speriattl<br />
de tntunecimea codrilora: Curio Dacia tenus venit, sed tenebras saltuum expavit.)<br />
In Studiulti II, analisandt pe Constantine Porfirogenett, noT veclurame degia cg. UnguriT<br />
i PecenegiT, ceT maT selbatecT cutropitorY din evule media si 'n epoca cea maT selbateca din<br />
annalele lore, unit se respand'sera despre appust pane la Or9ova, ceT-l'altT despre rewrite<br />
pane la Magurelle, dere nicT unit nicT altiT nu s'at attinsti de terra OltuluT.<br />
§ 89.<br />
DIFFERINTA INTRE POPOARE BELLICOASE SI POPOARE FOR/T.<br />
Sunt unele idea, pe carY de9i vulgule le confunda, cata se le distinga o seri6sa analisa.<br />
Alit lucru, buna-6r1, este o natiune cantareta, Si alai lucru er69T este o natiune poet:ca.<br />
Popore forte cantarete, FrancesiT sunt tote ce p6te fi maT putint poetict ; popore forte<br />
poetics, SpanioliT sunt tote ce p6te fi maT putine cantarete.<br />
Poetula ni da imaginT, cantaretule se multumesce a sbarrai sonete.<br />
0 deosebire tote atatt de caracteristica trebuT stability intre o natiune bellic6sd§i o natiune<br />
forte<br />
FrancesiT sunt mai multe bellico9T decatti forty; SpanioliT, vice-versa, sunt may multa<br />
fortT deckle bellico9T.<br />
Ca 9i tntre poesia si cantect, se observe aci o diverging..<br />
Bellicositatea se manifesto prin espansiunT momentane, pe cande forta este o stare continua.<br />
Bellicositatea cedeza de'naintea difficultatilorti, pe candy forta resista.<br />
Bellicositatea e offensive, pe candy forta este defensive.<br />
Mal in sfer9ittl, forta se affla tntr'o radicalo contraylicere cu slabiciunea, pe candy bellicositatea<br />
n'o esclude.<br />
Pop6rele din campia cea deschisa a RomanieT see a DobrogiT at foste totti-d'a-una bellicose,<br />
nicT o data forg.<br />
Pane 9i tracEtionaliT pigmeY aT luT Plinio dela gurele DunariT se balabanTati cu cocoril.<br />
Ovidie si Canfemire zugravesce fie-care cafe o alto epoca si cafe o aka ginte, dere ab-<br />
solutamente aceTa-9T nature.<br />
Celle anteiti ()ice despre ScitY, Geti, SarmatT:<br />
Invehitur celeri barbarus hostis equo :<br />
Hostis equo pollens longeque volante sagitta,<br />
Vicinam late depopulatur humum. . .<br />
Celle ally douilea ni spune despre RomaniT din terra de gTosti a MoldoveY: .Inferioris<br />
Moldaviae incolae longo tartaricorum bellorum usu exerciti, et meliores sunt milites, et<br />
.<br />
ferociores , praeterea factiosi et inconstantes, et si defuerit hostis externus, facile corrumpuntur<br />
otio et contra praefectos suos, haud raro etiam contra ipsum principem, seditiones<br />
movent...)<br />
2) HEROD., IV, 99, 126.<br />
3) FLORUS, III, 6.<br />
1) Op. laud., 127.
STUDIULU III, i 40. 220<br />
In evult media nestemperatiY BerladenT faceati incursiunT pent la Crime, si totti atunci<br />
erati renumitT uhotiT BraileT3; dera uniY si altiT, dupa una sgomotti efemert, ail peritti fara<br />
veste.<br />
In Moldova ca si'n Muntenia , pe candy bellic6sa agressiune petrecea strengarinda in<br />
sessti, adeverata forta, incependa dela AgatirsT pene la Tudors Vladimirescu , resedea in.<br />
crescetult Carpatilorti; maT in specie tnse in muntiT occidentalT, acollo unde o desvolta concursula<br />
cellti maT abundinte alio tuturorti conditiunilorti fisice; acollo unde plaTulti voTnica<br />
se cIocnesce cu Dunarea bogata; acollo unde fluviula, in loci de a terri dupa sine pe nesce<br />
mallurT ofilite bolnavicTosa cortegit de lacurY dulcT-sarate, devine si ells unti formidabila munte<br />
de porfira : in Oltenia.<br />
Provedinta, pe care istoricula o vede prin ratiune, pe candy cellorti-l'altY li este data a o<br />
simti numaT prin anima: a c'est le coeur qui sent Dieu dupa espressiunea lul Pascal's; singura<br />
Provedinta, ferinda pe Traiana de laturea febriT si a piticiriT, de regiunea uneT acclimatarT<br />
negative, de drumula invasiunilora, de legenult uneT bellicositati farg. putere 1 de tote<br />
ate isvoresca directs sea indirectti din mlascine, din sessa, din felTula de espositiune, din<br />
natura materials sub diversele selle punturT de vedere , l'a dusts la terra sanetg.tiT 1 la terra<br />
cellora peptosT si spetosT, la terra cea maT priinci6sa acclimatariT, la terra cea maT verging.<br />
de calcaiele navallitorilora, la terra torte, la terra cellora cu dou?-47ect §i patru de mdsselle .<br />
Natiunile se nasca, traesba, moral pentru ca nascerea uneTa7 traTula celleT-l'alte sea m6rtea<br />
cutar:Ta dintr'tnsele a fosta sea va fi o necessitate mediate sea immed'ata a intreguluY tom.<br />
Decd, nationalitatea romans s'a nascuta, decd ea n'a murita in legenti, deca maT traesce,<br />
asa trebuia si trebuT sa fie pentru acea armonia universals, a car:Ta ch'aia o posseda Dumnedea<br />
si o vede istoricula ; o vede, vaT! maT putinti decuma p6te vede de gTosti in suss o<br />
furm'ca piram.da luT Cheopsa, dera totusT o vede.<br />
Etta ceTa-ce intellegemti noT prin Provedinta.<br />
Si sa nu se crecla el acestti pedagogy anti UniversuluT are nega liberula arbitria individualti<br />
sea nationalt, unica bass a responsablitat:T morale a omuluT.<br />
Nu.<br />
Individulti sett nationalitatea fact' totti ce li place in mesura respectiveY lorti possibilitatT<br />
fisice si intellectuale; tnse numaT Provedinta p6te gruppa tntr'unti singurti concerti immensitatea<br />
tuturora acestoru note partiale, carT tocmaT pentru cd sunt pre-libere) nu se potri-<br />
_<br />
vescti una cu alta.<br />
§ 40<br />
CESTIUNEA LOCUINIELORil LACUSTRE IN DACIA.<br />
Cate-va passage din Oviditi nY-ati permisti O. attingema in trecetti ulna fenomenti, la care<br />
adessea voma reveni, cacT ella constitug. ata AriadneT in labirintulti istorieY romane.<br />
OrY -cine crede ca nationalitatea n6stra s'a nascutti d'o data in intrega Dacia, sä se intorcg.<br />
la ABC aJla sciinteY istorice.<br />
Cu anevoia se formeza o famillia, necuma o ginte, acollo unde:<br />
1. Mlascinele celle mixte snopesca pe oma prin febra si piticire;<br />
2. Espositiunea soluluY spre nordti attrage tots asprimea uneT atmosfere glaciale;<br />
3 Una sessa netedti inlesnesce o perpetua mi§care invasionara ; .<br />
4. Necontenita cTocnire cu inamiciT mantine in lOcuitorT una spirits bellicose, dera nu li<br />
di forta.<br />
2) Cronicele russe contimporane In KARMAZIN, II, nota 95<br />
etc., li maT cu sem& In studiulk moil: Diploma berlAdeni<br />
din 1184, In Traianfi, 1869, nr. 62.<br />
5) ALEXANDRI, Poesie populare, ballade Kira.<br />
4) Pensees, part. 2, art. LXII.<br />
55 BARONZI,Llmbaromana li traditinnile el, Br/lila, 1872,<br />
in-8, p. 42, adduce acme' proverbifi sub oaltii, forma poporanit<br />
nu maT putinil energic4: cA fi Oltenk cu gura plink de<br />
inksselle. D
280<br />
is rossA. TERRITORIALA<br />
Pentru a termina acumti cu cestiunea baltilorO, ni maT remane una din problemele archeologice<br />
celle maT interessante.<br />
In Congressult tinutti la 187o in Copenhaga, d. A. Odobescu emisese parerea ca o sema<br />
dintre bass-relievurile Columnel Traiane aro lassa a se banui 9i in terrele danubiane antica<br />
essistinta a a9a numiteloro palafitte sets locuinte lacustre.1<br />
D. Desor, unulti dintre naturalistiT ceT maT clistin9T aT ElvetieT, IT respunse prin urmatorele<br />
doue obiectiunT:<br />
1. Path, pe carT erati cladite propriti clisele locuinte lacustre, nu se vedeati din apa, pe<br />
cando eT sunt fOrte visibilT pe Columna Traiana ;<br />
2. Palafittele acestela din urma nu differd de vedettele militare pe stalpl, dupa cumti se<br />
a9ecla pane asta-c1T d'a-lungultt termuluT dunarenti.2<br />
D-luT Desor IT place generalmente a reduce tote la o singura normal cela -ce inse nu I -a<br />
reu9itti qi nu-T pate reu9i totti-d'a-una.<br />
Intr'una din 9edintele acelluTa.-9T Congressti, d-sea affirma, buns Ora, ca represintatiunea<br />
figurelortl umane nu era familiars veculuT de bronzti.<br />
D. Desor uTtase tocmaT pe Omerti, carele traia chTarti in acea epoca 9i indica forte darn<br />
imaginT antropomorfice !<br />
Veculg de bronzti din Grecia nu este una cu veculo de bronzti din Gallia sea din Germania.<br />
Totti asttl-felTu nu e pretutindenT din puntti in puntti d'o potriva natura lacurilorti, incatti<br />
nu pate fi din puntti in puntti d'o potriva nicT caracteruth locuintelortt lacustre.<br />
In Elvetia palafittele se faceatt din bradti, din fagts, din stegTartt sett mestecantt i in Italia<br />
din ulmti sett castanti; in fie-care regiune dupa nesce impregiurarT cu totulti locale.'<br />
De ce Ore d. Desor nu negg realitatea locuinteloro lacustre italiane din causa materialulul,<br />
dupa cumti contests pe a cellorti dacice din causa former?<br />
A fi veclutT pariT din apa sett a nu fi veclutT, nu este unti lucru essentialti in destinatiunea<br />
palafittelorti.<br />
De alts parte, assemenarea acellora de pe Columna Traiana cu vedettele danubiane actuale,<br />
departe de a fi o obiectiune, s'aro pute considera din. contra ca o noun proba in favorea<br />
opiniunil d-luT Odobescu, servindtt a demonstra persistinla acelluTa-9T tipti in acera-9T<br />
terra, dupa unti intervalltt de doue millennie.<br />
Ore nu tout a9a Lubbock constata ca. colibele pescarilortt de long. Tessalonica se construescti<br />
asta-42f IntocmaT ca in epoca luT Erodottl<br />
Basile de neincredere alle emininteluT professorti dela Neuchatel fiindtl inlaturate, sa privimti<br />
cestiunea in sine.<br />
Oviditi, deli scriea cu unti secolti inainte de datulti Columnel Traiane, totusr nu mentioneza<br />
nicairT locuinte lacustre.<br />
I) CAZALIS DE FONDOUCE, Congres d'areheologie prehis<br />
torique, in Revue des cours scientliknes, 1870, p. 169.<br />
AceTall opiniune, dupe. cumti ni-o indict insu-sT d. Odobescu.<br />
o avusese degia FRrliNER, La Colonne Trajane, Paris, 1866,<br />
in-8, p. 92. Nu vorbimti nemicti despre cArtecica luT RUE-<br />
CKFRT Pfahlbanten and Volkersoli Mil en Ostenropa,s,<br />
Warzburg, 1869, in-8, unde numaT titluld este seriosti.<br />
2) CAZALIS, 1. O.: KM. Desor dit que l'on pourrait en effet,<br />
premiere vue, eroire qu'il y a des indices de stations laoustres<br />
dans des cabanes sur pilotis, figurees sur la Colonne Trajanne.<br />
Mats si l'on fait attention que les pilotis des cites laoustres ne<br />
se voyaient pas, le plancher qu'ils supportaient etant au niveau<br />
de l'eau, on doit plutet penser que ces figures representent<br />
simplement des vedettes comma cellos guise trouvent sur<br />
lee bords du Danube.«<br />
8) Ibid., 201: «M. Bertrand trouve en ceci M. Desor tropaffirmatif,<br />
car, si cela peat etre vrai pour 1'Age du bronze dans<br />
une region determinee, ce ne saurait etre pour cat Age pris<br />
en general. Les representations humaines etaient en effet tresordinaires<br />
du temps d'Homere, qui vivait en plain Age du bronze.<br />
4) GAsivaza, Lake habitations of Italy, tr. Chambers,<br />
London, 1866, in-8, p. 24-6: «Naturally in Switzerland, they<br />
brought into use the firs, beeches, oaks and birches, which abound<br />
there; while here (in Italy) they had recourse to the<br />
common elm and chestnut.«<br />
5) L'homme avant Phistoire, trad. Barbier, Paris, 1867,<br />
in-8, p. 127: erfn de mes amis, qui demeure A Salonique, m'a<br />
dit que les peoheurs du lac Prasias habitant encore des huttes<br />
de boil construites sur l'eau comme au temps d'Ilerodote.*<br />
Cf. LvELL, L'anciennetO de l'homme pronvee par la gee.<br />
logle, trad. Ohaper, Paris, 1864, in-8, p. 17-18.
STUDIULU III, I to. 231<br />
Prin urmare, elle parts a nu fi essistata atunci nicT in DobrogYa, nicT pe correspuncletorula<br />
termti nordicti allti DunariT, adeca cella putina pone pe la gurele IalomiteT.<br />
Decd noY le vedemt inse pe Columna Traiana, nu este vr'o contradictiune, cad bass-relievurile<br />
acesteTa se refer, la portiunea occidentals a DacieT, pe care n'o cunnoscea Oviditt.<br />
Archeologia comparata §i consideratiunile naturale ni vino aci in agTutorti pentru a intel-<br />
lege atata tacerea luT Ovidit, precumti si limbagTulti ColumneY Traiane.<br />
OrY -unde s'ati descoperitti pone acuma in Europa locuinte lacustre, pretutindenY se p6te<br />
constata cladirea lorti pe nesce lacurt omogene, era nicY o data pe baltt mixte, a carora actiune<br />
miasmatica le-ara fi distrusts cu o estremg. rapecliciune.<br />
Lacurile sub-albine, set cella putina interiOre, era0 celle maT preferite, dupa cuma ne<br />
convingt famOsele statiunY din Elvelia, Italia, Irlandia, Bavaria, Moravia, Silesia etc.<br />
In Romania nu s'a facuta Inca o distinctiune patologicg. intre lacurT.<br />
Totti ce putemtl dice noY d'o cam data, este ca long. Braila ne intimpind unele plante curata<br />
marine, precumtl Salicornia herbacea, Suaeda maritima , qrenaria salina §i altele", denotanda<br />
in modula cella maY peremptoria natura mixtd, a mlascinelorti de acollo.<br />
0 escursiune botanica, pe care arts trebui s'o intreprincla Si pe termula DunariT d. dr. Grecescu,<br />
dupa ce tout d-sea a reversatti degia o raga de lumina assupra unuT segmenta alla<br />
Carpatilorte, arts descoperi cu certitudine prelungirea acesteT vegetatiunY pontice maY sere<br />
appusti de Braila.<br />
Pone unde anume?<br />
Nu scima.<br />
Fie inse sumo va fi, celle de maY sust agTunga pentru a ni esplica lipsa locuintelora lacustre<br />
in Ovidia ; o lipsa, pe care o vetT Bassi in acella-§T grada §i din aceTa-§1 ratiune orYunde<br />
baltile offers proprietatile mixte alle mlascinelora dobrogiane, adeca orT. -unde elle nu<br />
sunt nicT francamente dulci, nicY francamente sarate<br />
Intorcendu-ne la Columna Traiand, sä ne intrebama acuma, fat% a ne grabi Si fara a precipita<br />
solutiunea: bass-relievurile celle cu palafitte Ore se refers elle in adeverti la territoriulti<br />
RomanieT actuale?<br />
Precumtl vedetl, scepticismulti nostru Intrece chiart pe and d-luT Desor ; este inse unt<br />
scepticisma numaY provisoriti, catele nu nega din placere de a nega, ci pentru a conduce la<br />
analisa.<br />
Columna Traiana represinta ambele resbelle romane contra luT Decebala : de'ntein lupta<br />
dintre I01 -103, a cariTa principals scent, fusese Temesiana; apoT campania definitive din<br />
1°6, operate maY allesti prin Oltenia si avenda drepttt puntti de plecare Mehedintula.9<br />
Podulti dela Severinti este uniculti criteria de separatiune intre prima Si secunda gIumetate.<br />
Bass-relievurile anteri6re acestuT poda sunt relative la Tem*ana ; bass-relievurile posteriOre<br />
se rappOrta la Oltenia.<br />
6) Despre generalitatea lorfi se potu gfissi notele celle mat<br />
conseiintiOse In olassica opal% a lul KELLER, Die keltisohen<br />
Pfahlbauten in den Sobweizerseen, Zurich, 1863, in -4,<br />
passim, qi In PALLMANN, Die Pfahlbauten and ihre Bewohner,<br />
Greifswald, 1866, in-8.<br />
7) GHEBHARD, Geographie et botanique de la Moldavia,<br />
in Bibliot heque UniN erselle, Geneve, 1849, in-8, p. 94: a Dens<br />
lee endroits encore inhabites le long du Danube, quelques fondribres<br />
soot restees, pour attester du long sejour des eaux de<br />
la mer dans ces parages, car non-seulement, comma cola se<br />
remarque aussi dans les autres marais salins de la basso tdoldavie,<br />
l'evaporation des eaux par le soleil ardent de l'ete laisse<br />
la terre eouverte d'une couche de sel; mais it y a de plus lei,<br />
pour appuyer mon hypothese , la presence de plants ma-<br />
ritimes telles que lee Salicornia herbacea etc.* ApoT mat adaoge:<br />
*Principalemen t sur les borbs du Danube et aux environs<br />
de Galatz, dont toute la partie basso ()coupe un terrain qui, it<br />
y a pea d'annees, n'etait qu'un Taste marais salin, praticablo<br />
seulement en bateau.*<br />
8) Escursianea solintilid dela Buceolu, in ItionitorH,<br />
1869, nr. 50.<br />
9) Acosta, successiune este Porte bine indicate, de FRiFINER,<br />
op. DM, 11-30.C f..B.6st ER, 37, unde se bas6z6 pe DIERAUER,<br />
Die daoischen Expedrittarif ,<br />
pe care not nu ni l'amii patutii<br />
procure. Pe MANNERT, ENGEL, FRANKE, etc., nu-I mat<br />
claret, fiindfi eT cu totulu inapoiap in essegesea Columnel Traiane.
232<br />
1STOR1A T4RR1TORIALA<br />
Cu alte cuvinte, Intrega Columna. Traiana s'artt pute divide in epizodti temesiana si epizoda<br />
oltena.<br />
EY bine, celle doue -trey bass-relievurY, in cart se v&iti locuintele lacustre alle Dacilorti,<br />
sunt tote in Temesiana si nicT unulti in Oltenia.<br />
Inainte de a conchide, mar avema de facutti doue observatiunT f6rte ponder6se.<br />
Cuma-ca in Temesiana se p6te urmari cu certitudine antica essistinta a palafittelorti, proba<br />
este nu numaT Columna Traiana, dera Inca si una din celle maY lumin6se si mar noue<br />
descoperirY alle paleontologieY.<br />
Analisa luT Erodotti nT-a demonstrate maY susti cape la annula 500 inainte de Cristti locuYati<br />
in Temesiana SiginniT, aT carora car se distingeati printr'o estraordinara micime, incatti<br />
era peste putinta a-T intrebuinta la callaria.<br />
ca<br />
Approfundarea lOcuintelorti lacustre din Elvetia si din Italia ni permitte asta-ch a affirma<br />
anume regiuniloru cu palafitte appartineati intr'o epoca pre-istorica speciele animale celle<br />
mar menunte, era mar cu soma nesce calluseT de totti in miniatura."<br />
In acestti moda insusY Erodotti, cu cinci secolT inainte de Columna Traiana., attests indirectamente,<br />
prin importantissimula sea passagiti despre caiT Siginnilorti, presinta locuintelora<br />
lacustre in Temesiana.<br />
Mar este ce-va.<br />
Archeologia pre-istorica a agTunsti la una inaltti grada de convictiune despre caracterulti<br />
industrialti alla palafittelort, unde commerciantulti din epoca primitive se adapostTa ellti si<br />
mlrfurile selle in micia-locula apeT contra fYarelorti selbatece si contra unora omenr si mar<br />
selbatecT."<br />
Nor vecluramt inse totti din Erodotti ca tocmaT marfasT de acesta nature, xcarrIXot , ati fostti<br />
si Sig'nniT din Temesiana, aliti carora commerciti se intindea spre Occidinte penen Italia si<br />
pene la Marsilia.<br />
Ne putemti del-6 maguli de a fi dobandita urmatorele trel resultate destullti de importante:<br />
1. Locuinte lacustre essistaii sub Erodotti si penen epoca dacica. in Temesiana ;<br />
2. Locuinte lacustre n'ag essistata nicT o data pe termulti danubianti ambilateralti dela Ialomita<br />
in gYosti ;<br />
3. Locuinte lacustre ail puts iit essiste in Oltenia, considerate ca una territoriti intermediarti<br />
tntre celle doue punturi estreme de maT susti.<br />
Aceste trey conclusiunY archeologice correspunda cu o seria analOgy de conclitiunY fisice:<br />
t. Baltile din Temesiana sunt atata de inoffensive, incattl anume printre BanatenT s'aa<br />
cullesti essemplele cellei maT estraordinare long-evitag, build bra de peste 16o de annT.12<br />
2. Baltile din Oltenia nu potti fi nesalubre, de Ora-ce numaT in Mehedinta elle sunt intr'unti<br />
num&-ti de vr'o trey -cleci mar insemnate", si totusi poporatiunea de acollo este dintre<br />
celle maY robuste;<br />
3. Baltile in glosulti DundriY offerinda tote ammesteculti apeY dulcY cu apa sarata, sunt<br />
omoritore in culme.<br />
Fie bine intellesti ca celle clisse despre possibilitatea locuintelorti lacustre in Oltenia se applica<br />
egalmente la regiunea nOstra sub-carpatina spre resarita de Oita, esceptanda inse chiart<br />
in muntY acelle lacurT in cari apa dulce se ammesteca cu apa minerals, cad lucrarea pato-<br />
10) RtETIMEYER, Untersnchung dor Thierreste am; der<br />
Pfahlb iuten der Schweiz, Zuerich , 1860,111-4, p. 63.<br />
ossoK, Les palallttes du lac de lteachatel, Paris, 1866, in-<br />
8, p. 16.GASTALDI, Op. Olt., 66. FELLER etc.<br />
11) PALLMANN, op. cit., 88, 108 etc.<br />
12) BOHM, Qesch. d. Tem. Ban., II, 218: a Dem General<br />
Mercy wurde ein Walach aus dem District von Karansebes<br />
vorgestellt, Janco Kovin mit Namen, der 172 und sein Wells<br />
Sara 164 Jahre alt war. Sie batten beide 147 Jahr in der Elm<br />
gelebt und rind 1728 verstorben. Der General Hess sie portraitiren<br />
und schickte das Gemilde Kaiser Karl VI, der es inseiner<br />
Bilder-gallerie zu Wien aufstellen Iies.N<br />
18) FRUNQESOIJ, Diet. top., X-XI.
STUDIULU 111, f 41. 233<br />
genica a acestora, dupe cumti a demonstrat'o Savi, este totti atatti de febritera ca si a mlascinelorti<br />
duld-sarate.<br />
Ecce unit terrenan, pe care archeologia cats sa mergd. bratti la bratti cu medicina precumti<br />
insa-§T medicina merge bratn la bratti cu chimia §1 cu statistica, tote ramurele cunnoscintelorti,<br />
pane §i celle maT eterogene, fiindti adessea indispensabile unuT istoricn, dupe cumti<br />
a demonstrat'o f6rte bine sc6la positivistd. din Francia.<br />
§ 41.<br />
<strong>ISTORIA</strong> DORDEIULUL IN DACIA.<br />
Lipsite de palaIltte, Dobrogia qi Romania de giosti le inlOcuTati printr'o altti-feliti de architectura:<br />
bordeie.<br />
Oviditi §i Strabone ati fostti contimpuranT: amendouT din epoch. luT Augusta.<br />
Cent anteiti trdia elln-insu§T la gurele DunariT; cello anti douilea le-a visitatU personalmente<br />
to cursulti variatelorti selle calletorie.'<br />
Astti-felTu testult luT Oviditi nu trebuT §i nu 'Ate fi studiatg fora confrunta la totti<br />
passulti cu testulti luT Strabone.<br />
Illustrulti geografti ne assicurg., tntre celle-l'alte, curnti-ca in Dobrogia, ba inca anume<br />
long. Tomi, unde petrecea nenorocitulti Oviditi, §'apoT de gTurti in gTurti intre Ponta qi Dunare,<br />
1/5cuiati Trogloditit: ts Irep tikkattv Iced Toga Iced "Iatpov Tewv.2<br />
Litteralmente, cuventulti TpurXonuct, de la Tpt5TX1, gaura Si pescerg, insemneza: 18cuitort de<br />
pescere sett locuitori in gaure.<br />
In primula simto tilt Tea tnsu§T Strabone, candti vorbesce buns -6ra despre Caucast1.3<br />
NoT scimti tnse ca. mai nicT o pescera nu se Oa in Dobrogia.<br />
Espressiunea cats, der/5 sd aTbacella-l'alta intellest, 9i tat Strabone ni-la esplica in urmg.torulti<br />
passagYu despre o poporatiune din Africa:<br />
Ttvic rcarriiiv xxi TpurrXauvoul); oixelv panty bptirrovu; rip y v<br />
Adeca:<br />
a Se dice ca unit dintr'in0 tritescd trogloditicesce in gaure sdpute in plimIntd.*<br />
TrogloditiT din DobrogTa, neavencla caverne naturale, sunt der/5 locuitori; in bordeie.<br />
Intr'unti altu locti Strabone observe ca traTulti trogloditicti apera contra friguluT: stet<br />
4,6x e, ceia-ce concordeza de minune cu conditiunile atmosferice alle DunariT de gTosg, atatti<br />
de energicti descrise de catra Oviditi:<br />
qi barbarulli Imbraeck nadragi ¢i pel informe,<br />
CAM din a 10 fliptura, d'abia se vada obrazil,<br />
Dell pea, ¢i prin blank di gerulil in putere ;<br />
i pulberea, de ghiatk pe barbt seinteTaza;<br />
i to copprinde grOza calla slolurl cristalline<br />
Se 'nehlaga, pintre plete qi se cioenesca cu sgomota<br />
L'a capulul mirare; §i 'n vasutnghladk vinula<br />
De '16 seo0 in bolovane pastrandii figura (illeT,<br />
§i 'n locil a sorbe spumk, mknanci buccttl de vina!<br />
Se nasce acumtl firesca intrebare : cumU de tace poetulti despre acesti TrogloditT aT luT.<br />
Strabone ?<br />
0.)<br />
STRAB., II, 6, § 11.<br />
2) lb., VII , 5, § 12. Cf. AMMIAN. MARCELL., XXII, 8:<br />
.Peace prominet insula, quam eireumlvietrirTroglodyta,e et<br />
Peuci, minoresque &life gentes : et Histros quoniam potentissima<br />
civitas, et Tomi, et Apollonia, et Anehialos, et Odis-<br />
808....D<br />
8) STRAB., XI, 5, § 7.<br />
4) Ib,. XVII, 3, § 7. Cf. TAcrr., Germ., 16.<br />
6) lb,. XI, 7, § 7. Cf. Livy, I, -65-1: «Us Kamtchadales<br />
pratiquent dans la terre des excavations, sorter de terriers,<br />
dans lesquels ils se refugient contre l'exeessive froidure<br />
de leur climat.)<br />
30<br />
Ta
234<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
A nu-T fi cunnoscutti, pe Cana unit dintr'in§iT se aflan chYarti kinga Tonti, e peste putinta.<br />
Urmeza dery sa.-T cautamn in testulti luT OvTditl.<br />
Descriendn cumplita navalla a barbarilorti de pe termulti nordict and DunariT assupra<br />
bietilorti terranT din Dobrogia, poetulti slice:<br />
Et cremat insontes hostica flamma casas...<br />
Pentru a nu antecipa assupra resultatelorti analiseT, noT traduseseramt :<br />
§i foculti ce se inaltit din §ubrede coZibe,..<br />
Dern casae din acestti passagTu sa fie ore in adeverti colibe, dupa cumti se crede generalmente,<br />
set nu cumn-va ecivalintele cello rigurosti trebuT sä fie bordeie?<br />
Una contimpurenti anti luT Oviditi §i anti luT Strabone, unti scriitorti specialti in cestiunT<br />
grammaticale, unti pedagogn de familia. allti luT Augusta, lessicografulti Verriti Elaccn, anti<br />
caruTa tractatti a agYunsti pene la noT in prescurtarea luT Festn, slice: a casa a cavatione'6,<br />
ceTa-ce se traduce prin bordeig, nicY maT multti, nicY maT putinn dealt ath.ta.<br />
0 grotty accoperita cu pain, adeca. ero0 unti bordeiti, pe care si-la acuse Romulti pe<br />
muntele Capitolinii, sett pe care Romanilorn li placea sä-ln attribue unuT miticti fundatorti<br />
anti UrbiT Eterne, se numTa a casa Romuli. 7)1<br />
Fata cu TrogloditiT lul Strabone, fata cu a casa a cavationeD a luT Verriti Flaccti, fata,<br />
cu a casa Romuli II de pe muntele Capitolinti, remane certti ca a insontes casaep din Oviditi<br />
denOta grossolanele locuinte gaurite to terrena, offerindti vederiT abia accoperipin §i servinda<br />
dreptti adapostti uneT misere poporatiunT.<br />
Acumti e lesne de intellesti, de ce poetulti numesce tntr'unti loco Dobrogia: atermn cimmericti<br />
1)7 ..Gimmerium Was.'<br />
Cimmeria implica la ceT vechi nu numaT ;dela uneT obscuritatT suterrane in genere, ci<br />
chTart anume bordeielc: wErpo; Si To% litvir.eplot; npocrontetfiiv .rbv 'row; inialv atirok 13<br />
xcacciziotc otx(atc oixeiv.9<br />
Peste cincT-spre-slecT secolT in urma aTristelorti" Si aPonticelornx, unti gTune 011andesti,<br />
Georgia of ,,fa.cu in trecetti o calletoria prin Romania.<br />
Mergendu dela Iasi in gTosti spre gurele DunariT, ellti a fosto isbitti de unti spectacoln,<br />
pe care nu i-sc intemplase p'ene atuncT intimpina nicairi, nu numaT in Occidinte, dern<br />
nicT macarti in partea de susti a MoldoveT.<br />
Ecce maY antein chTarti testulti cuvintelorti selle:<br />
aPost haec spatio octo dierum venimus Smielum Turcicae ditionis oppidum, ad ripam, ut<br />
a dixi, Danubii situm. Dum in hoc itinere eramus, videre contigit pagos complures, ubi homines in<br />
e specubus subterraneis habitabant.x."<br />
Adeca:<br />
.De aci dupe, optti dille agTunseranin la Ismailia, ora§ti dependinte de TurcT Si asedatti,<br />
a<br />
dupa cumti diseT, pe termulti DundriT. In cursulti acesteT callaorie avuramti occasiunea de<br />
at a vede mat multe sate Entree, in cart omenit loeuescti in pescere sub pcimentil.<br />
Pescere sub pamenta, §'apot nu pe icT pe collea, ci mat multe sate intregt, ecce dery TrogloditiT<br />
luT Strabone §i aT luT Oviditi intre Rom'aniT de pe termulti danubianti anti MoldoveT!<br />
6) FESTI et FLACCI de verborum signification°, ed. Dacerius,<br />
Amstelodami, 1699, in-4, p. 69.<br />
7) FREUND, Le grand dictionnaire de in langue latine,<br />
tr Theil, Paris, 1855, in-4, t. 1, p. 431: a Casa Romuli,<br />
grotre-etrirVerte de paille sur le mont Capito]in.a<br />
8) Pout., IV, 10.<br />
9) STRAB., V, 4, § 5.Cf. MOM., Odyss. 12. HESYCH., V.<br />
Keititietoc. HEROD., IV, II, despre Cimmeril6ngli, Nistru.<br />
Cf. BELLERMANN, Lieber die Hatakomben zu Neapel, Hamburg,<br />
1839, in -4, p. 108 sqq.RAWLINSON, On the Cimmerians,<br />
in Hist. of Herod., III , 150 -156, etc. Despre<br />
Cimmerl qi abordeelea lord not vorbimil pe largo In vol. II,<br />
Stud. IV, § Ir.<br />
101 DousA, De itinere sue Constantinopolitano, Lughid<br />
Batavorum, 1599, in-16, p. 17.
STUDIULU 111, i 41. 235<br />
In fine, chTarti in secolulti nostru, sunt acumtl vr'o §esse-cjecT annT, etta cumti descrie Anglesulu<br />
William Macmichael unit bordeiti din regiunea Buzeulur :<br />
*Inserandt, ne -amtl adapostitt tntr'o colibg, cea maY miserabila din cate ni s'a tntemplattl<br />
a a yule vre -unuYa din nor. "Sra o adeverata: cavernd. de Zrogloditd. 0 tinda aprOpe de totti des-.<br />
Icoperitg, piing de passerr domestice, forma intrarea tntr'o suterrand, in care ne -amit pogoritil<br />
ape trey trepte §i unde amt gassitt doue muierY Si treT copiY, pitulag in grurult catorti-va suricelle<br />
arclendt in vetra. D 11<br />
*Tovarg§ult met inchiaig alletorult fusese in Nubia §i'n Egipttl, §i et tnsumY amt<br />
*veclutt colibele din Finlandia, Grecia Si Sicilia; dert amendouT amt fostti silitY a recunn6sce<br />
a cg n'amtl petrecutt nicY o data o nopte tntr'o gaura mat tica:16M.D"<br />
TrogloditiT lur Strabone longs Buzet !<br />
AceTa-§T nature, fisicg a petrificatt pentru clecimr de secolY acella-§Y traTu stereotipti sub<br />
lunga successiune pestritg a nemurilort cellorti maT diverse prin origine 1 prin limbs, prin<br />
totti ce constitug individualitatea moral. Si materials a uneY communitag umane.<br />
Lemnulti fiindtl rarti §i scumpt in campia cea ple§uva. a DobrogiY §i a Romanier, fiindti<br />
rarti i scumpti sunt acumt doue miT de annT ca §i asta-gIT, §i precumtl rarti Si scumpti va fi<br />
peste doue miT de annT de aci tncollo, trebuT vrendt nevrendt sg recurgY la o aka specia<br />
de constructiune decatti tntr'o zong lemn6sg.<br />
CeYa -ce faceat GOY la gurele Dungrir, o vedemti facendu-se totti atuncY §i totti a§a in<br />
Asia pe laturea orientalg a PontuluT de card fratiT lorti FrigianY, o aka. ramurg a acellera-§Y<br />
marT ginct tracice.<br />
Ecce ce ni spune in tillele luT Traianti architectult Vitrwit. descriendt modulti de a 16cui<br />
in doue regiunT tnvecinate, dintre carT una e padurosa §i cea-l'alta sterpg :<br />
a FrigianiY, a§eclatT tntr'o campig lipsitg de arborT, 4T fact locuinte suterrane gaurindtl de<br />
usust in gYosti cate o movilg, in interiorulti carira sa, se p6t1 stabili tntru cattl permitte ma-<br />
. rimea spatiuluY, ert dintr'o lature maT gauresco apoY o intrare. Peste gaura cea d'assupra<br />
use punts in piramida vr'o cate-va barne legate impreuna, peste cart se arruncg paid Si paapurg,<br />
§i'n fine peste acestea se maY a§terne unti grosstl strata de pamentt, incatt sub unti<br />
a astil-feliti de triplu accoperip FrigianiT lesne indurg atatt Yernele celle mar frigur6se, catt<br />
u§i celle mar caldurOse vere. D "<br />
Archeologia romang art trebui sa cerceteze §i sa limurescal decd nu cumti-va partea cea<br />
maY arida, dintre nenum6ratele movile, preserate maY cu preferinta. in totti lungulu Dungrir<br />
de grost, art fi nesce remg§ite pre-istorice alle unort ubordeie' a-la-Yhregienne?<br />
Probe, se pare a fi presinta barnelort in interiorulti unora din elle, dupe, aunt este, de<br />
essemplu, aceTa despre care vorbesce d. Bolliact :<br />
a Amil mersti la cetatea dela Frum6sa, distantl de 16 kilometri in susti de Zimnicea, pre<br />
a Teleormant ; o cetate de pamentt regulata, patrata., cu trey §anturr ST cu o intrare forte<br />
a bine vecluta. Amu pusti sä facg cate-va sapature cu vr'o 3o OmenT numaT, §i n'amt pututti<br />
* gassi decatti fragmente de vasse de pcimentd ,si ccite-va berne putrede la adcincime de unit metru la in-.<br />
a trace, cumti §i doue fragmente de colOng de pamentt arsti."<br />
Cu tote acestea problema remane in suspensiune pene la grupparea tuturorti elementelorti<br />
de demonstratiune.<br />
ii) MACMICHAEL, Journey from Moscow to Constantinople,<br />
London, 1819, in-4, p. 106: we halted for the evening,<br />
and took up our abode in the most wretched cabin either<br />
of us had ever witnessed; it was the cavern of a Troglodyte;<br />
an almost roofless out-house, full of poultry, formed<br />
the vestibule to the souterrain, into which we descended by three<br />
steps, and where we found two women and three children,<br />
squatting round some lighted sticks burning on a hearth,...<br />
12) Ibid., 106: aMy companion had been in the huts of<br />
Nubia and Egypt, and I had occasionally myself been but<br />
indifferently accomodated in Finland, Sicily and Greece; but<br />
we both agreed, that this was the most miserable hole in<br />
which we had ever been obliged to pass the night.3<br />
13) De architect., II, 1.<br />
14) Escursiunea areheologicii din annulll 1869, 136cureseI,<br />
1869, in-16, p. 7,
238<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
§ 42.<br />
LEOATURA BORDEIELORU OU INVASIUNILE.<br />
Pone aci noY amts constatatt doue marl cause directe alle essistintei bordeTelorti in regi'<br />
unea cea bb.1t6sa dulce-sArata a DacieY, adeca tocmaY acollo unde, dupa cumti arretaramt,<br />
nu essistati locuinte lacustre:<br />
Frigulti ;<br />
2 Lipsa de lemne.<br />
Frigulti si lipsa de lemne, ambele atatti de vigurosO schitate la totti passulti de muza lui<br />
Oviditi :<br />
Seti :<br />
Sett :<br />
Vat ins efindd sossesce possomortta ern&<br />
RingindA grozava'l bug, ¢i chin tncepe gleba<br />
A eknunti cu 'ncetulti sub marmora de gerti!<br />
§i crivetuld pornesce si neua tmple nordu10,<br />
§i cade, eade, cade : nici sdrele, nisi plaia<br />
N'o mat topescil acuma, eget frigulA o 'mpetresce;<br />
§i One sii dispark unit strait, s'asterne<br />
§'adessea 'n aste culburT de ghihturT tndessate<br />
Privesel intr'o grAmada zkpe41 din doue term!<br />
Aice blAnda viii a strugurulut duke<br />
Nu se 'mpletesce verde In giurult tout ulmg,<br />
Niel arborulii nu'si plea mlitditele 'nekreate<br />
De fruete, pArguite sub luminosulii certi;<br />
PelinulA singuril numal informii Imbraccit sessulti,<br />
§i nu rodesce cAmpulii decittit amitrliciunt!<br />
Pustik, tristk, nude, niet arbure, nicl frunlit ;<br />
FugT, fugi d'acestit terrA,...!<br />
Frigulti si lipsa de lemne, ambele sunt forte adeverate, provenindti immediatti din natura<br />
zone si confirmandO minunata persistinta a actiunii climaterice assupra poporelorti; derti<br />
essista nu maY putint o a treia causa a locuintelorti suterrane, totti atAtti de energica, desi<br />
indirecta.<br />
0 specifics Ragusanulti Raicevich, cello mai finti observatorti dintre cats ati scristi vre-o<br />
data despre Romania.<br />
Ello slice :<br />
eSatele din sessil sunt maY tote forte meschine, offerindti aspectult desolatiunii si allo mieseriet<br />
Casele, sett maY bine vizuinele, Bunt construite sub pamentt si se chiama bordeie. De<br />
g departe nu zaresd decato fumulti ce esse de prin cosurY, erti de aprope veclY numal stre-<br />
« sinele, putint1 radicate d'assupra solulul si formate din nesce 'Arne accoperite de terrena,<br />
peste care cresce orbs. Locuitorie se feresell totd-d'a-una de drumurile celle marl §i '§l eaurd alte<br />
«o rips, elite o vajdunell wide sit ma fie in callea treatorilort1 si sd se aseuncla: astd-feliil de Oil fi de<br />
rap aste<br />
Cu unti secolti inainte de Raicevich, aceia-si observatiune o facea iesuitulti francesti Filippo<br />
Avril, carele visitase atuncl curtea domnului moldovenescti Constantino Cantemirti.<br />
I) RAICEVICH, op. tit., 228: )1 Sfuggono sempre le strade<br />
maestro, a cereano un qualche fosso, o terreno basso, per<br />
non essere veduti dai passagieri, e soggetti a' rapine, e vessasioni.)<br />
Nu tntellegemii de unde va fi luatA WILKINSON,<br />
op. Olt., 142, altA-mintrea scriitorA forte seriosii, dean-Wren,<br />
de tail fantastick a bordetelortt romane : cu unit catti pe<br />
sub pAmentil ci cu unil altulu d'assupra, s'apot acesta gdantoute<br />
l'etendue des principautes, toutes de la meme grans<br />
deur et bAties de la memo maniere' !! Nu mat putinti neessaett<br />
sunt mama, 204, si FRCEHNER, 37.
STUDIULU III, 133. 237<br />
a In partea orientall a terreT dice elltt adecg la hotarult tatarescb, terraniT si toff a-<br />
.ceT ce nu locuesct pe'n fortarete sunt sili t a'§t slipa vizunie pe sub pdmenta, ascunclendu-se de<br />
s'naintea &rid cruAlorzl clamant at cre,ctinntit.sa<br />
In dillele luT Ovidit crestinismult nu se tncuibase incI pe termiT Dung.riT, darts acellea-sT<br />
conditiunT fisice tmpuneati de pe atuncY aceTa-§T necessitate a trogloditIsmulut.<br />
Frigulti, dupe. Strabone ; lipsa de lemne, dupe, Vitruviti; temerea uneT urgie invasionare,<br />
dupg Avril si Raicevich; cate-trelle dupg, noY, cad nemicti nu p6te fi mar vitiosti ca o esplicatiune<br />
unilateralg. a fenomenelorti istorice; ecce genesea bordeiulut in campia danubiand<br />
cea descoperitg la vigelia si la navalla, si ecce de ce tottt-o-data acestg. sumbra inmormentare<br />
de viti a omuluT este rarg., esceptionalg, sporadicg in tots, regiunea n6strg. munt6sa,<br />
pe care, din dossulti stancelorti si allt codrilort, nicY furtuna cea deslantatg., nicT inamiculti<br />
cello arg. mils n'o isbescti drepttl in fata.b<br />
§ 48.<br />
ORIGINEA CUViNTULUI BORDEIU.<br />
La prima vedere s'arti pute crede cg. vorba bordeig art fi la noT unti gotismtt.<br />
Anglo-sassoniT numTatl casa bord, de unde tmprumutase limba francesg. dicerea medians<br />
ecivalinte borde, din care conservg. asta-dT diminutivulti in sitntti de lupanart.i<br />
Diez sustine cg, borderulg art fi unti germanismts.2<br />
E maT de mirare cg o face si Diefenbach, deli avea la mans totti ce trebue pentru a se<br />
convinge ca acestg. etimologig, este o allucinatiune filologica.<br />
`Bord s'a contrast din goticulti baurd, ca Si Mt din kWh, kos din kaus etc.'<br />
Goticesce baurd, in tote celle-l'alte dialecte teut6ne si scandinave bord §i bort, anglesesce<br />
board, insemna tabla, bancg, malt, zidtl, totti-d'a-una ce-va inaltattl d'assupra pamentuluT,<br />
dupg cumti observg. insusT Diefenbach: uRand, lifer, als Erhobenes, die .Cirundledeutung<br />
bildet.D4<br />
Tordetuld romanti e cu totulti diversti.<br />
Ellti implicg. o locuinta subterrang, o escavatiune, fiindti de aceTa-sT famillig cu:<br />
I. Borta, caverna ;5<br />
2. ,3urtuc a, foramen in glacie ;6<br />
3. Bur tu §z1, peritonaeum ;1<br />
4. Turghizl, cochlea.<br />
Radecina este bor sett bur.<br />
a) AVRIL, Voyage pour ddconvrlr nu nouveau chemin<br />
A la Chine, Paris, 1692, in-4, p. 333-46, o intregi relaliune<br />
despre Moldova, pe care nol amt' reprodus'o testualmente<br />
in A 'Thin' Istorice, I, 2, p. 13: a Dans la partie<br />
orientale, qui confine A la Tartarie, ott les Paisans et tons<br />
coax qui ne demeurent pas dans quelque ville de defense,<br />
sont contraints de se faire des loges sous terre pour eviter<br />
la fureur de ces ennemis du nom Chrdtien.'<br />
b) Despre bordeiele in Oltenia, aces ce (lice d. IONU 10-<br />
NESCU, A gricultura din Mehedintii, 151: aLa cAmpiA, undo<br />
lipsesee pAdurea si unde a fostil tote -d'a-una fricii de nAvA-<br />
lirea sf striedeiunea Turciloril, si mai ea semi de fricA de<br />
a se areta °multi avutu, casele sunt Monte in pAmentti si<br />
de pamentii, sunt cela -ce numimil bordee invAlite cu pAmAntu.<br />
In plasa Blahnita si CAmpulit sunt bordee facute in pAmAntil<br />
cu pAretT de cArAmida, sunt bordee mai buns, mai igienice<br />
si mai commode death insesi casele. In genera bordeele<br />
ail duoe incAperi : o eamerA numitit odae, si unit antrett<br />
numitit euhnia. Bordeultt are 2 stingenT lungime. Grdpa acesta<br />
so face intr'o qi<br />
de Writ optil ennui. Pentru aceoperimentultt<br />
bordeiulul se pune in pamentil duoe farce, una<br />
la unit capetti si alta ]a altulA ; pe furcele acestea se pune<br />
o grindl in lungulii bordeulul. Grinda trebue sA fie gresit.<br />
Pe grindi, care este de o giumlitate stingenii affartt de plmentii,<br />
se punt' martaci cu until capetii pre grind& si cu<br />
altulti pre pAmentii dela marginea bordeulul. Preste martad<br />
se pune o less& de nuTele, presto dtnsa pai4 si presto<br />
aceste pamentil ca de o palm& si mai bine in grossime. Intrarea<br />
in bordee se face pre unit gArliciti aceoperith ca si<br />
bordeulul, prin care se pogerA si se esse din bordeitt. Una bordeiti<br />
costA 147 lei. a<br />
1) DU CANGE, Gloss: med. lat., 1, 728. MERLIN, Repertoire<br />
de jurisprudence, 6-e ed., Paris, 1827, in-4, t.<br />
2, p. 242: aBorde, on nomme ainsi dans quelques provinces<br />
une petite forme, moins considerable quo la metairie..<br />
2) Grammatik der romanischen Sprachen, Bonn, 1836,<br />
in-8, t. 1, p. 54.<br />
3) BOPP, Gramm., I, § 78.<br />
4) Wort. d. goth. Spr,. 1, 285.<br />
h) Lex. End., 63.<br />
6) Ibid., 75,<br />
7) lb.
238<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
Cautanda derti acesta radecinA, fie orT-§i-care differinta suffissulul sett augmentuluY, §i<br />
cautand'o totti-o-data anume in insotire cu ideia fundamentals de ce-va sfredelitti, noT gassimti<br />
numaT in limba albanesa intrega genealogic a cuventuluT:<br />
1. 3urorg, isvoresca de sub pamenta ;<br />
2. Burme, borta pusceT;<br />
3. Turkd, grierti, litteralmente insectulti care §ede in gaura;<br />
4. Burim, isvorti, apa ce isbucnesce affara ;<br />
5. `Burghi, burghitl, instrumental de sfredelitti;<br />
6. Burk, bordeiti.<br />
Radicala acestuT gruppa romano-albanesti se afflA totti in intellesti de a d e s p i c a nu<br />
numaT apr6pe in tote limbele indo-europee, derti pent Si la Semirf.<br />
Delitzsch citeza pe arabulti ba'araa sfredeli, putt, bu'r-agropa; ebraiculti ba' ar<br />
a sfredeli, beer pup blr gr6pa; arabulti bara' a a taia, bari'a despartitti; chaldaiculti<br />
berg' a sfredeli; aramaicolti barar a taia ; etiopiculti barbir putt Si altele, tote reveninda<br />
la o tulpinA bar, aschneiden, graben a 8, care se regdssesce §i'n sanscritulti bhar<br />
a spinteca, bhuriglforfeca, prototipula romano-albanesuluT burghig; zendiculti bar sett berg a<br />
sfredeli; celticulti beta a sfredeli, l6ireal burghiti ; greculti pcipto, latinulti forare, vechiula<br />
germanti poran sett porin, modernulti germanti bohren, anglo- sassonulti borian, persianulti buridan,<br />
curdiculti berum etc.'<br />
NumaT la Romany Si la AlbanesT acesta radicals atatt de respanditI a data tnse nascere<br />
notiuniT concrete de II bordeiti..<br />
Cunnoscenda natura tracics a inrudiriT tntre limbele albanesa Si romans, noT vedemtl ca<br />
bordaulg, ca 9i bOrta, ca Si burghiulg, ca Si burtuca sea burtuplit, nT-ati remasti dreptti dela DacT,<br />
fiinda cu totulti neatternate de sassonulli lord.<br />
Poporti eminamente munteno, DaciT nu traiatl in bordete, derti ascundeati in elle averea<br />
lora in timpa de resboiti, intocmaT dupa cuma ni spune d. Hahn §i despre albanesulti<br />
Burk: a unterirdisches Vorrathshaus, welches auf der Erdoberilache nicht sichtbar ist and die<br />
Habe wahrend eines Krieges birgt. n to<br />
Unu bordeiti dacicti de acesta natura figureza forte clarti pe bass-relievurile ColumneY<br />
Traiane."<br />
SA se observe ca Macedo-romanii, de§i locuescti aprOpe de AlbanesT, totu0 n'atl de locti<br />
vorba bordeilZ, incatti originea'T curatti dacica pe termulti nordicti alio DunariT este totti ce<br />
p6te fi maT irrecusabilti.<br />
§ 44.<br />
GRINARELE 21 AIORMINTELE SUTERRANE IN DACIA.<br />
Intru caul lOcuintele suterrane, cella putint la Dunarea de gYosti, sunt legate destullti de<br />
stens-a cu regiunea bAltilora cellorti mixte, totti pe atata, ba §i may multa p6te, bordeiele<br />
implica pene la unit punta constructiunea unortl granare de assemenea sub pamenta.<br />
Locuindti ellti-insu§Y intio vizuina, termurenulti campiel danubiane putea 6re sa aTbe pofta<br />
de a cladi ce-va maT comfortabilti pentru granele selle?<br />
In fie-care ordine de idee sea de lucrurT intelleginta umana posseda cate o singura nor-<br />
ma,<br />
copprinclenda intr'insa totti ce se assemena sett se inrudesce.<br />
0 casa, fie pentru sine'0, fie pentru buccatele selle, este in fondtl tottl o casa; §i acollo<br />
8) DELITZSCH, St ndien fiber indogermanich-semItIsche<br />
Wurzelyerwandtschaft, Leipzig, 1873, in-8, p. 60-61.<br />
PICTET, 1(, 96, 131, 135.CURHUS, 279.FICX, WOrterbuch<br />
der indogermanischen Grand-sprach°, G-ttingen<br />
, 1868, in-8 , p. 126..POTT, Warzelworterbuch der<br />
bi'r<br />
indogermanisehen Spraeheu, Detmold, 1869, t. 2, part. 1,<br />
p. 462. etc.<br />
10) HAHN, Lox., 16.<br />
11) FRCEHNER, Op. Cli.3 nr 20, p. 96,
STUDIULU III, 1 44. 239<br />
unde una din aceste doue specie alle genuluT se scobesce In terrena, sä ne asceptama a gassi<br />
scobindu-se tottl in terrena qi pe cea-l'alta.<br />
Varrone, contimpurena Si chTart arnica alla luT Ovidia, dice:<br />
strniT faca granare sub pamenta, ca unti fen de caverne, ceTa-ce se chTama sirT, dupa<br />
acumt sunt acellea din Cappadocia Si din Tracia etc.,'<br />
Pliniti cello betrana, carele traia numaT unti secolti in urma luT Oviditi, ni spune la randuiti<br />
sett:<br />
.,Este forte utilti de a pastra buccatele in grope numite s i r T, ca in Cappadocia §i in Zracia.*9<br />
Quintth-Curtitt, scriitorti sincronicti luT Plinio dupa opiniunea cea maY accreditata, ni arata<br />
maT tofu aceia despre provincia asiatica Bactriana, a OAT tmpoporare era invecinatd cu TraciT<br />
din Asia:<br />
a Buccatele se ascundti atatti de bine in grope, pe carT barbariT le numescti sirs,<br />
incata nu<br />
a se pota gassi decato numaY desgropandu-se. D 3<br />
Spatiulti de unti secola intre Varrone Si Pliniti sea Quinta-Curtin imbrati§anda tocmaT epoca<br />
luT Oviditi, aci este locula de a desbatte Si cestiunea siri/org, deli poetula, fOrte sobru<br />
generalmente in detaTurT agricole, nu avusese occasiunea de a-T men/iona in Zristele set in<br />
Xonticele selle, precuma nu-T pomenesce nicT Strabone.<br />
D. de Rougemont, campionulti cella maT passionatt allat originiloria semitice in Europa,<br />
dupa ce intellesese ca TrogloditiT dobrogiani vora fi 16cuita in nesce caverne naturale din causa<br />
uneT clime ccildur6se, adeca toto ce pote fi maT pe dosa in comparatiune cu testula luT<br />
Strabone §1 cu testula si maT elocinte alit realitatii, nu ne maT miramti cd Si inventiunea siritord<br />
o accorda terrelord ecuatoriale, numaT Si numaT pentru satisfactiunea de a o attribui<br />
Fenicianilortt.4<br />
In faptti ins; orT-unde ara fi, in Tracia sea in Anglia, la Tunisti ca 9i 'n Bactriana, gr6-<br />
pele pentru grane aa o ratiune identica cu a bordeielora, §i anume: deca nu frigula, apoT<br />
lipsa de lemne; de nu lipsa de lemne, atuncT temerea de a-qT vede avutia rapita d'o data<br />
printr'o neWeptata invasiune; una din aceste trey cause, seta doue din elle, orT cate-trelle<br />
impreuna, catra carT se maT adauga pe icT collea alte consideratiunT secundare de una caractera<br />
Iocala.<br />
Umiditatea soluluT p6te strica buccatele celle ingropate, dupl. cumti observase degYa agronomulti<br />
romana Columella;s este inse nu maT putina adevrata ca bietulti plugarti prefera<br />
orT-qi-cumti a le aye nu tocmaT bune, decatti a le perde cu desever§ire.<br />
Bordeiele celle umede nu sunt conforme nicT elle cu preceptele igieneY,6 ci totu§T nenorocitulti<br />
locuitora din Dobrogla sett din Romania inferi6ra avea cuvintele selle de a se ascunde<br />
cu tOta famillia pe sub pamenta, chTara cu risculti de a cap6ta frigurT, scrofule, tubercule<br />
sea rachitismti, mai bine decatti a degera Tema sea a cade vera in robia celluT anteia nava-<br />
'kora.<br />
Istoriculti nu trebuT nicT o data sa uTte, ca multe Si forte multe fenomene in annalele uma-<br />
1) De re rust., I, 57 : Quidam,granaria habent sub terris,<br />
speluneas , quas vocant Olte0VT , ut in Cappadocia, ac<br />
Thracia. D<br />
2) Hist. Nat., XVIII, 73: aUtilissime tamen servantur in<br />
serobibus, quos siros vocant, ut in Cappadocia et in Thraeia.x<br />
2) Hist. Alexandri, VII, 4: a Tritiei nihil aut admodum<br />
exiguum reperiebatur. Siros vocabant Barbari : quos ita solerter<br />
abscondunt, ut, nisi qui defoderunt, invenire non possint.<br />
In its conditae fruges erant.n Despre Germania cf.<br />
TACIT., De mor. Germ., 16, unde inse lipsesce orl-ce indieaOune<br />
topograficii.<br />
4) Page du bronze ou les SBmites en Occident, Paris,<br />
1866, in-8, p. 247, 265, 258 Ces Britons , chez qui nous<br />
conduisons les Allophyles, avaient certaines coutumes egyptiennes<br />
et semitiques, qui corroborent notre hypothese. Its<br />
conservaient leurs bids dans des silos. Le grenier souterrain,<br />
qui suppose un sol tressec et par consequent un climat<br />
chaud, ne peut etre en Angleterre qu'une importation<br />
etrangere, venue du sud etc.»<br />
8) De re rnstica, I, 6.<br />
6) DR. FELIX , Salubritatea sateloril , in Tractatil de<br />
hygieng pnblici , Bucuresel, 1870 , in-8, t. 1, p. 388.<br />
BECQUEREL, Op. OM, 334. LEVY BIC.<br />
-
240<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
nitatir se esplica sett se gTustifica prin ne-vora de a allege pe cellti maT mica din doue relle.<br />
Pe lernliY DunariT de gTosa, nu FenicianiT ati introdusti granarele si casele suterrane; nu<br />
le-at introdusti inse nu maT putinti nicT ArianiT sea TuraniT, ci le-a dictatti natura fisica a<br />
regiuniT.<br />
Nu nor vomti contesta puternica actiune primordiala a Semitilorti in Europa, si chTarti<br />
tocmaT in CarpatT; o vomit semnala din contra nu o data in cursulti scrieriT pe fata ; tote<br />
poporele tracice, cu Daco-getiT in frunte, primisera in sinula lord din cea maT departata anticitate<br />
unti copiosti ammestecti de elementti semiticti; sä ne ferimti totusT de a incarca<br />
luntrea peste mesura in locti de a o face sa plutesca fara pericolti cu ceTa-ce pOte sä contina<br />
cu sicuranta.<br />
E maT norocosti d. de Rougemont canda stabilesce unti felTu de solidaritate intre sirT qi<br />
intre sistema inmormentarilorti suterrane in forma de puturT, dupa. cuma sunt buns -bra.,<br />
celle descoperite in Algeria."<br />
NeminT inse n'a observatti ca'n limba maghiara se conserva unit monumentti relativtl la<br />
acea epoca pre-istorica. a ingemenariT gropelorti alimentare si funerare.<br />
Unguresce citesce fir, insemneza pane asta4 o gropa in genere, si mar in specia unti<br />
mormenta.<br />
Sir, adeca. tocmaT asa cuma cliceaa TraciT dupa unanima marturia a fOntanelora antice :<br />
capoc, cretp6c, sirus.8<br />
Romanesce fir6dci, o formatiune invederata din ,sirs,' vrea sa clica o cada: lacusculus, Stander,<br />
cuveau ;1° erti firimpig, o clicere si maT remarcabila, denOta, dupa definitiunea Lessiconu-<br />
: ucanalis aquarius, ductus aquae, caenum profundum, cuniculus subterraneus ex quo<br />
effoditur aurum n ; I maT pe scurta, o seria de notiunT tote forte apropiate de idea unuT granarti<br />
suterrantl.<br />
trim pI.I descompunendu-se in doue radicale, din cart cea dela coda, pia, insemneza apa,<br />
dela samscritulu piva-mi, a be, greculti Tavw, slavicula piti etc., remane firim in intellesti de<br />
gropa..<br />
ET bine, in limba armena, curata ca la Romany, §irim vrea s clica gropa, inse totti-odata<br />
si mormentti, ca si maghTarulti sir.<br />
trim armena este cu atatt maT pretiosa pentru intellegerea firimulut romanti, cu cata se<br />
scie ca :<br />
1. ArmeniT sunt de origine primitive tracica. ca si Daco-getiT, incata ambele ramure<br />
trebuTati sa fi avutti de'nteiti o limba forte assemenata."<br />
2. In Armenia essistati din vechimea cea may departata nu numaT bordeie ca si la noT, nu<br />
numal grope alimentare, derti pane si animaliT se tineati acollo pe sub pamenta."<br />
Aceste doue consideratiuni reverse o noun viva lumina as5upra vorbeT §irim, a cariTa solidaritate<br />
la Romany si la ArmenT remane maT pe susti de orT-ce indouela.<br />
7) ROUGEMONT, op. cit., 82.<br />
8) NI pare rail cif, nu avemil In mfinti scrierea lul SELIG<br />
CASSEL, Magyarische Alterthuemer, Berlin, 1848, in-8,<br />
pe care o cunnesceme numal din eitatiunile lul VIVIEN DE<br />
sr. MARTIN, Etudes de geographie ancienne, Paris, 1852,<br />
t. 2, p. 71. Amil fi curiosT de a sci, dee& en a surprinse<br />
importanta 10 sir maghlard §i originea'l tracieli.<br />
9) Rominesce finalulii odd, in celle-l'alte limbe romanice<br />
oda §i ata, este cite o data o simply lungire foneticii, alte<br />
dlitT o Intitrire a ideal copprinse in portiunea cea radical& a<br />
euventuluT, dupit cumin vedl in DIEZ, Grammatik der romanischen<br />
Sprachen, Bonn, 1838, in-8, t. 2, p. 292, unde<br />
adduce ca essemple : span. nuvada, portug. brivada, ital.<br />
lombata, lunata etc.<br />
10) Lexicon Valachicum, 64F<br />
11) Ibid., 644 si 206.<br />
12) HEROD., VIE, 73: 'Avtivtoc di xarci ITOQ srPetiyec doeaciyaio,<br />
lovreg (Uevyoiv anotxos. Cf. STEPHAN. BYZ., V.<br />
'Aegevia.<br />
13) XENOPH, Anab., IV, 6, 26. DIODOR. SICUL., XIV, 28,<br />
dupit traducerea lui Hofer, t. 2, p. 389: aEn traversant les<br />
montagnes de l'Armenie... l'armee entibre aurait pert, si elle<br />
n'etlt pas bientet rencontre des villages remplis de vivres.<br />
Dans ces villages, le betail etait garde dans des souterrains<br />
oil on le faisait descendre; les hommes entraient dans les<br />
maisons par des echelles...B 0 imagine a bordeiulul<br />
meat vetp in WEISS, Hostilmkande, Handbuch der Geschichte<br />
der Traoht, des Banes etc., Stuttgart, 1860, in-8,<br />
t. 1. p. 467.
S'I'UDIULU III, § 46 241<br />
Decd vomit maT adauga samscritula sirs, maT bine cirli, intocmaT ca salt = can", cad<br />
armenulti § reclama acs pe 9, insemnanda c6fa set unti vast in forma de tuba," ceTa-ce<br />
este identicti cu romanula §ir6dci, o sa avemtl o galleria etimologica destulla de bogata pentru<br />
a pute urmdri originea sirulut tracical pe care Daco-getiT avendu-Iti sub diverse forme<br />
dialectice de fira, firim, fir, de acollo at trecuta la Romani fir6dd Si firimplit, era prin Romani<br />
la Ungurl fir.<br />
§ 45.<br />
REGIUNEA SIRULUI IN ROMANIA.<br />
Ca sä precisamti acuma dupa putinta z6na de predilectiune a gropelorti alimentare in<br />
Romania, ni place a recurge Si de asta data la d. Iona Ionescu.<br />
D-sea dice :<br />
4 Pentru ca sa se pastreze granele in g r 6p el se fact grOpele in pdmenta in forma uneT<br />
a caraffe. Gilttulti caraffeT, prin care se torna granele in gr6p5., este de unti statti de orna<br />
.de nalta, §i gross( cats p6te O. intre unti omit. Corpulti caraffel, in care se lint granele,<br />
ae grossa, Si cu cata va fi maT mare, cu atata grOpa va copprinde maT multe grane. Fundula<br />
a grope trebue sa fie angustu. Dupa ce se face gropd, se arde qi se ussucd. Gr6pele se<br />
a Cacti in fata case, ca sd fie maT aperate de S6recT. In gr6pa graula este sustrasti dela actidunea<br />
aeruluT, a cOldureT Si a umeclelleT, qi prin urmare dela causele earl prov6ca fermentaatiunea<br />
qi stricacTunea luT. In grope nicT gargaritele nu se fact. Inse pentru ca A. se con-<br />
. serve in grope, trebue ca granele sd fie forte bine uscate, cad de vorti duce cu sine in<br />
agrOpa umiditate, se desvelesce fermentatiunea Si se apprindt, se strica, dobandinda unt<br />
amirost qi unti gusto forte neplacuta. Granele se punts in grope pone la gura lora. Gura<br />
.se astupa cu unit capacti i peste capacti se pune pamentO in totes gattula grOpeT. MaT<br />
a'nainte cultivatoriT romanT pdstraa granele lora in grope, ,ci clitarii le pcistreza fi pine in ioa<br />
a de astii-clt in uncle locum, ca in gruderalg 3 al omit a.x.'<br />
Astti-felTu der6 granarele suterrane, ca Si bordeTele, d4 nu sunt necunnoscute restuluT<br />
RomanieT, totu§T se pitta considera maT cu preferinta ca o trassurd propria a regiuniT mlascinelora<br />
n6stre cellorti mixte, copprinclendu adeca Dobrogla qi t6ta laturea nordica a Du-<br />
'Aril dela Marea-negra cam penes pe la Ialomite.<br />
Nu ne induoima ca archeologia nu va intarclia a descoperi tota pe acollo i pupal mormentare,<br />
carT fusesera apr6pe pretutindenT tntr'o epoca pre-istorica stile maT-maT nedespdrtite<br />
§i probabilmente imitatiunT alle g-r6pelorti alimentare.<br />
Dupla acceptiune a cuventuluT maghlara sir, unti pretiosti resta retacitU pent 'n clillele<br />
nOstre din vocabularulti tracica, implica acestd coincidinta qi in Dacia, dupa cum( a constatat'o<br />
forte bine d. de Rougemont in celle-l'alte pips li. silos, Si dupa cumti in Caucasti o indica<br />
ero§T dupla acceptiune a cuventuluT armenti firim ...<br />
§ 46.<br />
LIVRISAVA TERRITORIULUT.<br />
a Poporulaclisese nu sal uncle Humboldtporta livreua territoriula a t<br />
Candid se 'ntempla ca maT multe nationalitatT locuesca in aceTa-§l regiune, le unesce pe<br />
tote communitatea livrellet.<br />
14) PICTET, op. Olt., II, 280, crede ell, forma primordiala,<br />
a siruititi a fostil o clifii, sod unit vasti cu grit.' ingropatd<br />
to pitmentfi. D. Ind Ionescu, citatti in paragrafuld ce urinezit,<br />
constata In adeviirit c§, pen6 astlidl gropele alimentare in<br />
Rominia «se fact' In forma uneI earaffe.n<br />
15) Despre possibilitatea In limba samscritl a unel forme<br />
cu g 1611g4 o form& cu s anume In gruppulfi initialit sr gr,<br />
vedI POTT, Wurzel- WOrterbuch , t. 1, part. 2, nr. 239; t. 2,<br />
part. 1, nr. 526 etc.<br />
1) LeetIuni de agrlomlthri, 142-3.<br />
2) 0 caracteristic5, ffirte nemerit4 a nature) fisice din Tabmita,<br />
yell in Dr. KAP.AKAZA, Tonoygacpla Tic Blaxicgs,<br />
Bucur., 1830, in-8, p. 376-6.<br />
1) Kosmos : «Die VOlker tragen die Livree der von ihnen<br />
bewohnten Gregenden. II<br />
81
242<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIA LA<br />
La prima vedere crecIT a face cu o singura vita de 6menY, si numal o cunnoscinta maY indelungata<br />
si maY de apr6pe permitte a distinge in vasta famillia nesce diverginte organice.<br />
Ovidia mentioneza o multime de nemurT la gurele DunariT; dera nicairT noT nu gassim0<br />
in 7ristele si 'n yonticele vr'o demarcatiune tntre acelle diverse elemente.<br />
Intr'una passagit ella striga cu desperare ca insusT Omerti area fi devenita Getti in Dobrogia<br />
:<br />
Si quis in hac ipsum terra posuisset Homerum,<br />
Esset, crede mihi, factus et ille Getes !2<br />
Dera a fi Getti nu este pentru Ovidia o idea precisd.<br />
SarmatiT, IazigiT, CoraliTI GetiT, sunt confundatT maT pretutindenT.<br />
Intr'una loch ellti Slice c. traesce to Scitia<br />
Ergo erat in fatis Scythiam quoque visere nostris...3:<br />
si immediata dupa aceTa se plange de a fi intre Sarmatt §i Gett:<br />
Quid mihi none animum dira region() jacenti<br />
Inter Sauromatas esse Getasque putas ? 4<br />
Intr'una si aceTa-sT elegia elite numesce loculti essiliulul sea de 'nteiti Sarnia(id :<br />
apoT Seicid<br />
in sfersita eia :<br />
Sic ego Sarmaticas longe projectus in orac...;<br />
Sod dedimus poenas, Seythicique in finibus Istri ;<br />
poenae modo parte levata,<br />
Barbariem, rigidos effngiamque Getas !<br />
Intro epistola Corallit capta epitetula de accoperitY cu pelf » :<br />
Litora pellitis nimium subjecta Corallis...6;<br />
inteo aka invecinata aceia-sT calificatiune se da .geti/orzi :<br />
Aci vedetT pe Saciaa:<br />
Mc mihi Cimmerio bis tertia ducitur aestas<br />
Litore, pellitos inter agenda °etas... 7<br />
Ipse vides, onerata; ferox ut ducat Jazyx<br />
Per medias Istri plaustra bubulcus aquas ...<br />
maT incollo aceTa-sT imagine se attribue Sarmatula<br />
aTurf -getubei :<br />
:<br />
2) Pont., IV, 2.<br />
3) Trist., III, 2.<br />
4) Ibid., III, 3.<br />
6) lb., V, 1.Cf. Pont., I, 2, vers. 108-114<br />
5) Pont., IV, 8.<br />
Perque novos pontes subter labentibus undis<br />
Ducunt Sarmatici barbara plaustra, boves 9;<br />
Et discam Getici quae norint verba juvenci ...11<br />
:<br />
,<br />
7) Pont., IV, 10.<br />
8) lbid., IV, 7.<br />
9) Trist., III, 10.<br />
10) Pont., I, 8.
Sarmatit qi .getit sunt d'o potriva callaretT :<br />
STUDIULU 111, 1<br />
46 243<br />
Sarmatime major Geticaeque fequentia gentis<br />
Per medias in equis itque reditque vies 11<br />
Desi cunnOsce sabia" §i cutitula", totusT arma de preferinta, arma a§a dicenda nationail<br />
a -Cittu/ur, este arcula :<br />
Hic arcu fisos terruit ense Getas ...14<br />
Totti arcula ni se spune a fi arma favorites a Sarmatulut :<br />
De assemenea a Sazigaut:<br />
Nu mat putinti a Scitului :<br />
Moris an oblitus patrii, contendere discern<br />
Sarmaticos areas, et trahar arte loci? -.16<br />
Pugnabunt jaculis dam Thraces, Jazyges areu..16<br />
Nil agitur tote Ponti rogione sinistri,<br />
Quod mea sedulitas mittere posset, erat;<br />
Clause tamen misi Scythica tibi tele pharetra...'7<br />
Ametita de acesta estrema assemenare esteriora intre tote nemurile dela gurele Dunarii,<br />
Ovidit identifica adessea pent si limbele getica, scitica §i sarmatica."<br />
Mitt nu precepea ceTa-ce Humboldt botez5. atata de bine: livr6ua territoriulur.<br />
Si totu§T unti poeta latinti contimpureno luT Oviditi descrisese acesta livrea, decd nu totti<br />
atata de laconica, incaT nu maT putina clara decata marele naturalistti germana.<br />
Fie-care regiune are o alt5, lege, o alta figures, o aka cu.l6re, transmittendu-le acellora ce<br />
o lOcuescti, dicea Marco Manilia:<br />
Idoirco in varies leges variasque figures<br />
Dispositum genus est hominum, proprioque colore<br />
Formantur gentes, sociataque jure per artus<br />
Materiamque parem privato foedere signant.<br />
Flava per ingentes (Birgit Germania partus.<br />
Gallia vicino minus est infects, rubore...19<br />
Pe Gel qi pe Sarmatl, maT cm soma, IT amalgamez6. nu numal Ovidia.<br />
Ptolemea de assemenea numesce SarmatT pe GetiT dela Nistru : Tupartrat Zapp.civa. 20<br />
asti .aomanivorbindti despre triumfula luT Asinio Gallic pe la annula 15 inainte de Cristo:<br />
.L. Asinius Gallus de Sauromateis, subintellega si pe GetT, peste cart trebuTaa sä treca.<br />
RomaniT pentru ca sa fi pututh aglunge pent la Sarmati."<br />
Vier* dila dice: aSarmatx patentibus campis inequitant et hos per eumdem Lentulum<br />
prohibere Danubio satis fuit D", nu p6te s5 nu fi avuta in vedere §i pe GatT, pe anti c6.rora<br />
territoria, in Moldova de gTosa §i 'n Bug-Taco., se petrecea actiunea.<br />
Arrianit, geografti de multa autoritate §i tocmaT din timpula luT TraTanal nicairT nu mentionez5.<br />
pe Gerf i pe SarmatT allaturT uniT cu a11iT, dera in Tactica sea ella copprinde ta-<br />
11) Trist., V, '7.<br />
12) Pont., I, 2; II, 1.<br />
13) Trist., V, '7.<br />
14) Pont., IV, 9.<br />
16) lb., I, 6.<br />
16) Ibid., vers. 107.<br />
17) lb., III, 8.<br />
18) TrIst., V, 7; Pont., 1V, 13; Trist., III, 14; etc.<br />
19) MANIL., AdrOBOMIC011, III, vers. 708-740.<br />
20) Geogr.. III, 10.Cf. STRABO, VII, 3, § 2: .. of daapaxot<br />
Zvi Otst xai Zaeacitas xalyavvz7v civaaipixrastagra rd 1e9vl<br />
to 0Qscli xal to Baavartsci, µdAdov air toil ixrds'Icrceov<br />
a:AAci Kai 'ear ivrog.<br />
21) Cf. SAFARJX., Slow. Star., 279.<br />
22) FLOR., IV, 12.Cf. STRABO, VII, 3, § 14.
244<br />
is.romA ThRRITORIALA<br />
citamente ambele natiuni sub numele de Ictupop.chtzt, era to Cynegetica sub acella de<br />
rem. "<br />
Acesta perpetua identificare a differitelort popOre din campia RomanieT, pe d'o parte<br />
este cea mai elocinte proba, despre puternica actiune a natureT fisice pentru a li da tuturorti<br />
o singurd fisionomia, ern pe de alta ne autorisa a rectifica aci in trecetti o errOre capitala,<br />
commisa de catra. unti §irti de commentatorT aT ColumneT TraTane.<br />
§47.<br />
CILLIREIII GEjI PE COLUMNA TRAIANA<br />
Pe bass-relievurile monumentulul luT TraTanti nu figureza nicl decumtl §i nu pott figura<br />
callaretii sarmatT venitY in aglutorulti Dacilort DI, dupe, cumtl s'a creclutt pene acuma, ci<br />
ccilldreg g eti pe cart tY chiama sub stegurile luT Decebalti nu numaT vecinetatea, dert mai<br />
allesti communitatea originiT tracice, communitatea limbel, communitatea interesselort.2<br />
Doveda<br />
1. In cursulti resbelluluT daco- romanti SarmatiT, Si anume cea maY forte ramura a lord,<br />
Iazigir, se aflat nu in allianta, ci in du§manid cu Decebalt4;<br />
2. Pe inscriptiunile §i monetele celle autentice alle luT Traiant, elite se numesce 'qermaninicus<br />
§i Jacicus, nicairT tnse Sarmaticus5, dupa cumt n'arti fi uTtatti a se tntitula decd, Sarmap<br />
art fi fostti alliatT cu DaciT, appartinendtt ambele aceste popOre la cite o gite cu<br />
totulti differita;<br />
3. Strabone ni arreta. ca DaciT §i GetiT formati o confederatiune militara, avend0 o ar-<br />
mata commund, une-orT maY mare, alte dati mai mice;<br />
4. Nu numaT armele Getilort §i modulti lorti de a callari se assemenati cu alle Sarmatilort,<br />
dert se assemena pene Si zaua cea de pelle in forma de §olch de pesce, dupd cumtl ni<br />
spune forte limuritt Martialt, carele muri la annultl 103, adeca tocmai in intervallult espeditiunii<br />
dacice a luT Traiant ; vorbindti despre pofta luT Domitiant de a purta ellt-insu§T<br />
acesta. specia de armaturd, lorica sarmatica, ellt dice :<br />
Invia Sarmaticis Domini lorica sagittis,<br />
Et Mania Getico tergore fida magis..<br />
Astt-feliu nu maY remane nicT unti dubiti ca amenduoe ramure tracice d'a-stanga Dunarii,<br />
atatt bellicoyit GetT precumti §i foga DacT, sunt represintati pe bass-relievurile ColumneT<br />
Traiane.<br />
Lipsa unela din elle, arbitrariamente inlOcuita printeunti continginte de Sarmati, a fostti<br />
unti fenomenti enigmatictl, pe care, profitandti de occasiune, noT ne-amt simtitt datorT a<br />
'lti limpedi.<br />
23) ARFUAN., De venat., cap. 23. Tact., passim, uncle numele<br />
Getiloru se gassesce numaT o data, chiarit la finea cArtil,<br />
p. 96 ed. Blancard. APPIANU, unit alto seriitorii forte ponderosti<br />
totu din epoca luT Traianu, confundlt pe GetT eu BastarniT,<br />
Macedon., IX, 1, si XVI, 2. DIO CASS., LI, 23, face<br />
din Bastarnl SeitT.<br />
1) CIACONI, Historla utriusque bells Dacici, in CIPARU,<br />
Archivii pentru iliologii, Blasiu, 1867, in-4, p. 136: ((Tertius<br />
hie fuit cum poste congressus, in quo multi pedites Daci,<br />
equites Sarmatte ceciderunt.... FRIINER, op. cit., passim,<br />
vede la totu passulil in Columna Traiata pe Partl!<br />
2) STRABO, VII, 3, § 10 ¢i13.<br />
3) Ibid., VII, 4, § 17: ol 'Icg'vyeg Zmetzcitas... PUN., H.<br />
N., IV, 12: iJazyges Sarmatte...p TACIT., Annal., XII, 29:<br />
eques e Sarmatis Jazygibus...t Id., Hist., III, 5: ( principes<br />
Sarmatum Jazygum...o<br />
4) DIO CASS., LXVIII, II. Cf. PLIN., H. N., IV, 12, despre<br />
ostilitatea Intre Dad qi Iazigl. Ca monografia despre IazigT,<br />
deli slabil, velT FIENNIG, De rebus Jazygum, Regiomonti,<br />
1812, in-8.<br />
1)<br />
Inseriptiunile In FR6HNER, Op. City 151-62,Numismele<br />
in FABRETTI, De Columna Trajami syntagma, Rome, 1683.<br />
in-f., p. 269- 314.Apol ORELLI, KOHEN etc.<br />
6) STRAB., VII, 3, § 13 ad finem.<br />
7) MARTIAL., Epigram., VII, 2. NIEBUHR, 111. hist. Seim,<br />
I, 394, nu 0-aril fi datil ostenella de a chuta esclusivamente<br />
printre Sarmatipe ageharnischten Reuter() din Columna TraianA,<br />
deca '9I adduces a-minte disticula luT Martial&
STUDIULU III, 1 O. 245<br />
§ 48.<br />
LEGE A INFLUINIET TERRITORI ALE POSTUME.<br />
NimenT n'a observatt Inca o lege istorica : actiunea territorial:a assupra uner natiue chtara<br />
dupa ce (last& de -mult1 degia ilkz parcissise.<br />
Este unti felTu de influinla care pOte sä urmaresca unti poporu clecinit de secolT §i la<br />
distance immense.<br />
P osteritatea until locuitorti din HimmalaTa dintr'o epoca pre-istorica se suppune pe nesciute<br />
acesteT inder'etnice actiuni lOcuindti asta-cli unde-va in Elvetia.<br />
Vorbindti de Nomenclatura MuntenieT, noT aretaramti in Studiulti II, in ce modti legionariT<br />
luT Traianti, venitY uniT din AlpT, altiT din PireneT, T-at cautatti in Dacia maY de preferinta<br />
o positiune territorial, analoga cu a patrieT lorti primitive; §'apoi emigrandti maY<br />
tarcliU de aci in Tracia, iqT allegeati er6§T in BalcanY, mi§catT de aceTa§T tending instinctive,<br />
nesce cuTburT assemenate cu alle Carpatilortt.<br />
Cu alte cuvinte, pane §i in fundulti MacedonieT eT nu incetat, dupe unti lungs §irti de<br />
vecurT, a resimti o influinta climaterica italiana set's spaniola.<br />
Inainte de colonisarea romana la Dunare, acella-§T spectacolti ni 'lt presinta GetiT §i Dacii.<br />
Sub Oviditi, alit caruia cellti maT legitimti interprete este Strabone, Romania actuala se<br />
dividea in doue portiunT forte distinse: la cataractele DunariT, adeca in Oltenia, locuTati DaciT;<br />
in gTosulti fluviuluT pale la Ponta, adeca in §essult MuntenieT, MoldoveY si anti BugTaculuT,<br />
petreceati GetiT ; ambele nationalitag avendti aceTa-§T s i vorbindu aceTa-§T<br />
ierti uniT fiindu ptdiarS §i cer-ralti ampent.1<br />
LOca0 de predilectiune allu Getilora era nasiposa pustietate dintre Pruth §i Nistru :<br />
To5v retoiv aprwthx21 unde chYarti asta-cIT rare-orT gassesce cine-va unti Orin, o magura sea<br />
unti arbure.3<br />
Adaposto favoritti allti Dacilorti, din contra, erati isvOrele apeloru curgetore, naltimea<br />
muntilorti, dessiplti codrilort, cununele pururea rourate alle crescetuluT carpatint.'<br />
GetiT lesne s'arti fi pututu apropia de plaTu Si DaciT de campia, derti nu voTati s'o face,<br />
dupe cumti nu voTa sg. remand in deliciele RomeT acellti barbaro, despre care ()ice Oviditi<br />
Quid melius Roma? Scythico quid litore pejus?<br />
Hue tamen ex illa barbarus urbe fugit? 5<br />
Doue natiuni surorT, de unde ore li venTa Dacilorti acesta passiune de padure si Getilortl<br />
dorulti pustiuluT?<br />
CeTa-ce 'T Strabone pentru Ovidin, toth aceTa este in casulti de fala Tucidide pentru contimpurenula<br />
seta Erodotti : unti pretiost contestU.<br />
Pe la anniT 500-400 inainte de Cristti, pe canclq nu erati Inca GetT §i DacT pe termulti<br />
nordicti allii Dunariy, Fssult MuntenieT, MoldoveT §i alld BugTaculuT illti occupati ScitiT,<br />
plaTulti Terrel- Romanesci appartinea Agatirsilorti, era Teme§iana<br />
Pe GetT, ca §i Erodotti, Tucidide IT cunnosce numal in Dobrogia, der-ti vorbesce toth-o-<br />
data §i despre DacT, pe carl cello -Yalta nu-Y mentioneza ; §'apoT vorbesce in deplina cunno-<br />
scinta de causal cad era Tracts elltti insu-§T6 Si locula chlarti in Tracia, unde posseda nesce<br />
bogate mine de aura.<br />
1) S fRABO, VII, 3, § 13.<br />
2) lb., VII, 3, § 14.<br />
3) LAXMANN, Von der Holdall and Bessarabien, de 'nteiti<br />
svedesee in Tidningar ntgifne of et Siilskap I Abo, 1773,<br />
nr. 19, apo'l tradusa in SOU:OZER., Briefwechsel, 611tingen,<br />
1780, in-8, t. 4, p. 226: uWenn man Akkierman ausnimmt, so<br />
ist in ganz Bessarabien fast kein Baum zu linden. Die armen<br />
Hasen mfissen sich unter dem Papaver Rheas, der Phlomis<br />
ties venti, odor einem von der /tins Sehljitpus and Talpa vulsari<br />
aufgeworfenen Erdhtigel verstecken.<br />
4) (jf. PLIN., W. N., IV, 25. Cf. FLoa.,W,12:Daci monti-<br />
Bus int:drank-v-0k<br />
STATIUS, Theb., I, vers. 20: E eonjurato<br />
dejectos vortice Dacos. Id., Silv., III, 3, vers. 169: «Qumqua<br />
scum DPCiS donat dementia montem.Detc.<br />
5) Pont., I, 3.<br />
6) sum., ad vocem. MARCELL., Vita Thucyd., lice di, numele<br />
patronimich allu cut Tucidide, duph, eunat e consemnatu<br />
chIarfi in epitafulh istoriculd, era '004.1es, nu '0,16eoc.<br />
Unu rege allu Get-Horn din secolulu II inainte de Cristil se nu<br />
Iola de assemenea Oroles, vecir JUSTIN., XXXI, 3.
246<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
ET bine, Tucidide, 6 aurepcopsbc. istoricula prin escellinta, pe care anticitatea illa facea ca §i<br />
pe Erodotti uparinte allii istorieTD, Tucidide dice:<br />
.0drisianula Sitalce puse in miqcare de 'nteiti de Traci cel a§edatT la sudti de muntiT<br />
.Hema §i Rodopti, clef totT if erati suppusT pone la littoralulti PontuluT §i pone la Ellesuponta<br />
; apoT pe Geri §i pe altil catT se ails la nordtl de Hemti d'a-drepta IstruluT in apro-<br />
g piare de Ponta. GetiY qi cel-l'altY de acollo sunt vecint Sc4ilorti, avendii acellea-fi arme §i obi-<br />
ccturt, to arca§t calcirt (31hopoi Ts To% Ixacetc mei bi.1.6axsuoi, Tains; inicorog6m). Sitalce a may chiarnatt<br />
o multime de muntent liberi din Zracia, armati cu pumnare §i numitt avt, cart locuesca mat cu<br />
a sima in Rodopa (Tay bee'vrov Opcpulv ircUobc Tay airrovOimov, xca ilaxcapopOptuv, of ,Mot xcaorrnat, ToBensrp of 104 -<br />
u WW1 01XOUYSEc).*1<br />
ApoT adauge :<br />
aim pedestrime, cot mat vitezt eras purteitorit de pumnare cet libert, venig din Rodopd. *8<br />
MaY incollo :<br />
gIn aceYa-§T very venira la Atena trey -sute pedestri Tracy din ndmula dacica armatt cu pumunare<br />
(rtiSv eplocikiv 'ca'no p.artpotp6pu'v Teti l'coto6 yivouc).* 9<br />
In acestti moda, dupa irrecusabila marturia a luT Tucidide, cu multa tnainte de a se aqeda<br />
in Romania DaciT erati plaia§t §i Getil ccimpent; qi deca. T-amt's urmari §i may susti in istoria<br />
primordialelorti migratiunT alle gintiT tracice, ne-amti convinge, pote, ca plaiasT ad fostti DaciT<br />
§i<br />
campeni Getil chiarti tnainte de a fi trecuth din Asia in Europa : dery acests interres-<br />
santa problems ne va preoccupa to Astoria etnograficii a 7rtuntenieZ.<br />
In cursulti unuY laboriosti semi-millennia, fie la suda, fie la nordtl de Dunare, GetiT Si DaciT<br />
conservati absolutamente acellea-§Y doue felTurY de trait': sub ori-ce latitudine sea longitu-<br />
dine geografica, eT isT cautaa, fie-care a-parte, cate o norma territorials stereotipa.<br />
.(;etiT sunt toff arca§t ceillart, dice Tucidide.<br />
Dery ore nu totti a§a if descrie Si Ovidia ?<br />
CURIA pe cal selbateel vrac,mmil vinu Indict),<br />
Vestindtt a lorti sossire sligetile ce Wait,<br />
§i remanondti dreptil urma, pamentulti despulatu!<br />
OrT-catt de mare art fi aventula civilisatiuniT umane, asta-dT ca qi'n epoca lul Tucidide,<br />
campia este specialulti terremti alla cavallerieY Si alit armelorti departe-arunciitOre, ca sä ni<br />
fie permisti a ne esprime asta-felTu: sagetta., glonta, ghTulea, total una.<br />
Inse o data incarnandu-se printr'o secolara. §edere pe essa acests tactics ostaqesca<br />
cu differitele 'T urmarY directe §i indirecte assupra moravurilora, cuma Ore voirt ca o assemenea<br />
natiune O. nu doresca aceTa-§T dispositiune a solulul in tote trecerile selle successive<br />
din terra in terra, ferindu-se cu din-adinspla de musitY, unde callulti Si arculti sunt d'o potriva<br />
la strimt6re?<br />
Pe DacT, de aks parte, pe canda locuTaa Inca in Rodopa, Tucidide ni-T depinge pedestri<br />
§i purtatori de vciptpat, adeca de nesce micY sable resucite, avenda o forma cam de secera<br />
§i pe earl nol nu le scima traduce may bine decatt prin pumnare, cad RomaniT le diceati<br />
sic4.10<br />
Toth pedestri §i tota p.aximpoopot se represinta glOtele dacice Si pe bass-relievurile ColumneY<br />
Traiane, deli scena se parece in Carpal-I qi cu cincY secoll may incoce.<br />
Negre§ita ca vorti fi fosta qi callaretT pintre Dad, dupa cumti vorti fi fosttl §i pedestri pin-.<br />
7) THUCYD., II, 96.--ROESLER, Rom. Stud., 27, citezit passagIulu<br />
luI DIO cAssms,'El, despre primitil a 16cuire a Dacilortt<br />
In Rodopu, fii cunnOsce forte bine marturia lul s RABO,<br />
VII, 3 § 12, despre identitatea intro tiaxol 404,6; el bine,nesce<br />
clilauze atat6 do positive nu-ltt conduct' totq la Tucidide.<br />
mat obstinatu este UKKERT, 111, 2, p. 698, nota 9, _uncle<br />
0<br />
se multumesce purii 0 simplu cu dogmatica frasa data ca.<br />
assiomit: «Daker werden erst viol spater genannt.<br />
8) 11, 98.<br />
9) VII, 27.<br />
10) VALER. MAXIM., III, 2, § 12
STUD1ULU In, S 48. 247<br />
tre GetT; vorti fi avutti arce si DaciY, dupa cumtl vorti fi avutti pumnare si GetiT; intre zg,ne<br />
estreme fiindti maY multe punturT intermediare, unti felTu de traTu intermediara este si ella<br />
o neaperata consecinta pentru marginasii a doue natiutT limitrofe; partile maT descoperite<br />
alle OltenieT, Dolgiula sea Romanatula buns 6r1, au fostU celebre alta data prin caiT lora,<br />
dupe, cumU vomti vede in Studiulti IV, si totti acollo petreceat ceT maY bunT arcasT romanT din<br />
evula media, celebratT in legendele germane din acea epoca; dera cu tote acestea e nu maY<br />
putinti adeverata, ca pe Columna Traiana nu caiT si nu arcele, ci maT allesti pedestrimea si<br />
pumnarele formal trassura caracteristica a ostasuluT dacicti; o trassura ce 'In distinge anume<br />
de arcasil callarT GetT, venitT de pe la gurele DunariT in aglutorulti luT Decebala si carY,<br />
precuma scimti din Ovidia, nu differTati intru nemicti de arcasiT callarT SarmatT.<br />
Pedestrimea si armele d'apr6pe-lovit6re, fie pumnarti, fie macTuca sea alta ce-va, ati fosta<br />
si vorti fi totti-d'a-una proprie regiunilorti muntose, unde omula in lupta cu semenula sea,<br />
ca si 'n grossolanulti duella pepta la peptu cu ursulti, are maT multa nevoid de una bung<br />
cutita decata de unti armasarti set o carabina.<br />
Ecce de ce si Dacil, o data dedati a se catara pe piscurY, putina li pessa de a trai la<br />
sudti sea la norda de Dunare, dera numal nu cuma-va pe campia, ci totti pintre plet6se<br />
culmT alpine.<br />
Darwin, alle caruT observatiunT, luate una cate una, sunt generalmente atata de fine si<br />
atata de gluste, faro ca totusT din summa loru sä resulte sintesea ce-T place sä sY-o inchipuesca;<br />
Darwin citeza, intre celle-l'alte, doue essemple f6rte originale., si anume :<br />
1-o. Americanif numiti Tayaguas se nasca cu nesce gambe de toto subtief si nesce brave<br />
de totti grosse, fiindti-ca parintii si mosiT lora petrecenda Ali si n6pte in luntri, essercitasera<br />
merest manele prin canna, dera nu faceati maT nicT unti us4 de pici6re;<br />
2-0. EschimosiT se nasca cu o aptitudine estraordinara pentru pescaria, numaY si numaT<br />
fiincla-ca totT ascendintiT lort n'ati avutti aprope nicT o alta treba fisica si intellectualti<br />
decata de a prinde viteT de mare."<br />
Imaginati-ve ca unti evenimenta silesce pe Payaguas si pe EschimosT a emigra.<br />
Una Payagua, cu gambele luT celle neputincTOse, fi-va 6re in stare de a se asecla in<br />
muntT, uncle, assemenea cdpriOrelort, trebuT sä sara din stanc. in stanca. ?<br />
Una Eschimosti, croitt din matrice a fi pescaro, va cauta pretutindenY unti terma unde<br />
sa nu-T lipsesca viteiT de mare.<br />
Nu este numal atata.<br />
Una medico francesti a desvoltata in treT studie consecutive forte remarcabile resultatult<br />
proprielora selle observatiunT in Messica assupra effectelorti fisiologice alle aeruluT rareficatti",<br />
de unde conchide despre estrema difficultate a indiviqilora din sessa de a se<br />
11) DARWIN, op. cit., 1, 125: a Rengger (Safi gethiere von Paraguay,<br />
p. 4) attribue la minceur des jambes et in grosseur<br />
des bras des Indiens Payaguas au fait que leurs generations<br />
successives ont passe in presque totalite de leur vie dans des<br />
embarcations, presque sans se servir de leurs membres inferieurs.<br />
D'apres Cranz (History of Greenland, 1, 230), qui a vecu<br />
longtemps chez les Esquimaux, les indigenes admettent que<br />
le talent et in dexterite # in Oche du phoque, art dans lequel<br />
ils excellent, est hereditaire it y a la reellement quelque chose<br />
de vrai, car le fils d'un pocheur de phoques celebre se distinguera<br />
meme lorsqu'il aura perdu son Ore pendant son enfance;<br />
dans ce cas, c'est autant l'aptitude mentale que in conformation<br />
du corps, qui paraissent etre hereditaires. On assure qu'a<br />
leur naissance les mains des ouvriers sont en Angleterre plus<br />
fortes que celles des classes aisees. Chez les enfants, deja longtemps<br />
avant la naissance, Pepiderme de la plante des pieds<br />
est plus Opals que sur touts autre partie du corps, fait qui, a,<br />
n'en pas douter, est dil aux effets hereditaires d'une pression<br />
exercee pendant une longue eerie de generations ...<br />
121 JouanANET, Les altitudes de PAmeriquo tropleale<br />
comparees an niveau des mers, Paris,1861,in-8; Lair rareili6<br />
dans ses rapports avec Phomme malade,Paris,1802,<br />
in-8; Note stir Panemie dams ses rapports avec 1 altitude,<br />
in Seances de l'Acad. de medecine, 1863, 10 martin; atetrelle<br />
citate de BECQUEREL, 108, carele adaogfi, : a Lorsque des<br />
individus habitant dans des lieux tres-slaves au dessus du niveau<br />
de la mer, it survient dans leur constitution , dans leur<br />
temperament, dans leurs habitudes, des modifications physiologiques<br />
qui s'harmonisent avec le milieu rarefie au sein duquel<br />
ils vivent. Ces modifications de constitution sont specialement<br />
lesasuivantes : l'appetit devient vif, ardent, facile; les digestions<br />
rapider. La respiration et In circulation s'executent avec<br />
une frequence plus grande, qui finit par dovenir habituelle et<br />
tout A. fait normale. La respiration devient en meme temps<br />
ample, puissa,nte. L'aseension a lieu d ..sorma,is sans dyspnee,<br />
la voix se fait entendre il. de grander distances et sans fatigue.<br />
L'exercice musculaire est bien supporto. Les montagnards<br />
sont agiles, viis at ardents DCf. FOTSSAC, 1, 312.<br />
..
248<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
acclimata trite() regiune munt6sa, pentru care, ca sa respire si sa amble, omula tru-buT sA<br />
aTbe units peptti maT large sit nesce membri de moliune maT musculosi decata ceTa-ce 'T<br />
era necessara in aerulti maT condensates §i pe solulu mai oblu anti campieT.<br />
Cate-va hurmalle sit putina apg. dice unti aka igienista agiungt pentru a satura<br />
ape Arabulti din Sahara, pe canda Eschimosula se ind6pa cu provisiuni enorme de grassime<br />
de balena. Acesta difierintd de nutrimenta este unti effecta albs climeT; inse ea traage<br />
dupe sine nesce obiceTurl earl modified starea materials sit activitatea vitals a orgaa<br />
nelort. De aci se nasca resultate organice ce se transmitta prin ereditate. Modificati-<br />
a unile capetate de catra stramosi devinu nesce trassure congenitale in constitutiunea stranepotilora.<br />
Din tats in fiTu, Arabulti este subtire, viuoia, musculosa, macru; Eschimosula<br />
e e indessata, grassti, gretf....."<br />
Deca o natiune intregg, constrinsa de forta, area fi silitg, a se muta vrenda-nevrenda din<br />
sessa in munte, maToritatea s'ara stinge cu timpulti, conservandu-se numaT individil eel<br />
esceptionalT, adeca ceT maT pepto.si sit maT venosi, earl arts produce erOsT cu incetula o<br />
posteritate totti atatn de vigur6s1 ca sit parinciT lord, constituindu -o noun natiune eminamente<br />
muntena, inse maToritatea cea menita a peri nu s'arti mangaia printr'o assemenea<br />
perspective de renascere: ea prefer, a 'VT cauta chiarti in emigratiune aerulti sit solulti campenti<br />
anti patrieT primitive.<br />
0 natiune muntend, de altg, parte, crescendo in atmosfera cea sanet6sa, robusta, forte ozonizatg,<br />
a inaltimiT, se topesce in sesst, unde unti singurti pranda copiosti ca la munte p6te<br />
so uccido pe unti individu sanguinica, supravietuinda dintre toll numaT constitutiunile celle<br />
maX debile, aT cgrora mostenitorT formezo acollo unti nod nema curates campenti, ceTa-ce<br />
inse nu va surride in veciT vecilora maToritatil celleT osandite la mOrte: ea va ocoli sessulti,<br />
stramutandu-se din muntT totti in muntT, chTara deca arts trebui sa.-T caute pre-departe<br />
Acesta este influinta territorials postumd, o lege istorico dintre celle maT importante, dintre<br />
celle maT fecunde in consecinte, cad ea ni permitte adessti a rectifica unele azardOse conclusiunT<br />
alle eruditilorti moderns assupra migratiunilora diverselorti pop6re.<br />
0 ginte muntend se mutg, tota-d'a-una din dela in dela: o ginte campena din sessa in<br />
sessti ; esceptiunile sunt pre-putine, decd. sunt...<br />
§ 49.<br />
DUPLICITATEA NUMELUT DUNARIT.<br />
Sub Ovidia, ca si sub Erodota, °hula despartia territoriula nostru in doue marl sectiunT7<br />
forte bine determinate prin differinta conditiunilort1 climaterice sit prin diversitatea<br />
elementelorti etnice ; so observama inse tota-o-data. cg. 'n ambele acelle epoce<br />
braulti carpatinu dela Turnu-rosu pene pe la Vrancea tindea, prin analogic, fisica, sä appartina<br />
anume poporuluT asedata in Oltenia.<br />
Sub Erodotti, Oltula separa pe AgatirsT de ScitT.<br />
Sub Ovidia, pe Dad de GetT.<br />
Originea Scitilora sit Agatirsiloru era identicg.17 derti nu identice erati si obicelele<br />
DaciT sit GetiT, avenda aceTa-§T limbo sit esitT dintr'o singura tulpina tracica, se deosebTati<br />
uniT de alciT prin moravurT apr6pe in tote ramurele activitg.tiT nationale respective: in tactica<br />
militara, in portu, in architecture, in resbella sit 'n pace.<br />
E sit maT multa decAta atata: Oltulu taia in doue bucatT forte distinse nu numaT pamentulti,<br />
nu numaT poporatiunea, derti pene sit cursula Dung.riT.<br />
13) LivY, II, 296.<br />
1) HEROD., IV, 10.<br />
2) Th., IV, 104.<br />
3) Pont., 1, 8. Oviditi e11i1-4nsuO intrebuintez ii. nu mud<br />
Ister, ei gi Danubius, bung, Brit Pont., IV, 10, etc.
STLIDIULU ill, § 50. 249<br />
Ovidia §i Strabone sunt ceY anteT classicY cart constatasera, unulu intre LatinY Si cella--<br />
Yalta intre EllinT, duplicitatea nominala a DanubiuluT.<br />
Poetulti Slice:<br />
',Este o vechia urbe, tare prin zida §i prin positiune, aprope de termula i7strulur cella cu<br />
douc numt:<br />
.... ripae vieina binominis Istri.<br />
Geografula se esprima *i maT clarti :<br />
icra rcieroi7 trosauoi id Aix 'axed xal free); tag Inirceic itiery Aim Tuiv xaraeaxtury ilavotitox (variantii: davol;fitov) Reaatiy6ervov,<br />
a Acilscrta dici rap zfaxiir Tierra., id xcisca itizet -ea; HOrrov tci trued sous risa; xcaci," air 'la:11ml;<br />
Adeca:<br />
aEra susula fluviuluT, anume dela sorginte pent la cataracte, cart acestea se aflg mat allesd<br />
,lowg Daci, se numesce Danubia, pe calla gtosulg pent la X ontg, lungindU territoriulg qe t i<br />
elorit, se chiama 9stru.*<br />
Prin cataracte Strabone nu inpellege a§a clisele gherdapurt dintre Severing i Or§ova, ci<br />
intrega cotitura oltena a DunariT, cad :<br />
T. Ella spune ca fluviula se numia Istru numaY in dreptula pAmentuluT getica : top& rob<br />
riTac, urea sit clica esclusivamente dela Ponta pane pe la Oita, de 60.-ce nicT o data GetiY<br />
nu se intinsesera maT departe;<br />
2. Ella limuresce ca. DaciT nu locuiati long. Istru, ci longa Danubia : vAtcru Sid Tav Acocciv;<br />
3. Katcycimat' le luT Strabone correspunda din pinta in punts cu y.dXisoe lila, adeca tndouitura<br />
DunariT pent la care, dupe, Erodota, se intindea dominatiunea scitica, i dela care maT<br />
incollo se tncepea pamentula agatirsica.<br />
GOT, ca qi PredecessoriT lora ScitiT, locuiati cella multa pane la termula reslritenti allt1<br />
OltuluT.<br />
DaciT, ca Si AgatirsiT maT de 'nainte, stapanTati littoralulti danubianti numaY pe laturea<br />
appusena a OltuluT.<br />
60/pu/77 I7unariT in Erodota, intocmaT ca in Strabone ca.taractele, copprinde totti spatiulti<br />
intre Cerna Si Islazti, deli in stricta realitate, essaminanda mappa cu acea precisiune pe<br />
care n'o putema pretinde dela parintiT studiuluT geografica, gherdapurile, ca i indouitura<br />
fluviuluT, se affla cu multa maT spre occidinte de Oltti.<br />
Conformitatea intre Strabone Si Erodotti este aci unit argumenta peremtoria, chTara deca<br />
n'ama ay. y degla celle-l'alte doue de maT susa, cart sunt cu atata mai decisive cu cats se<br />
basal pe contestti.<br />
In acestti mods geticula Jstra curgea dela Ponta pens la gurele OltuluT; dela gurele<br />
OltuluT maT incollo dacicult 5-knulig.<br />
Oltula, dup5. cuma ama spus'o, despica pane qi Dunarea in doue z6ne separate!<br />
Nu aicT vomit cerceta interessanta etimologia a duplex numirT Jstru §i Danubiri, pe care o<br />
reservamti pentru o alts occasiune.<br />
Toth ce vomits desbatte acuma, este antica binomitate a catora-va alte riurY alle n6stre ;<br />
o binomitate, a aril esplicatiune nu e fdra, interessa pentru istoria originilorti territoriale<br />
alle nationalitatil romane.<br />
§ 50.<br />
131NOMITATEA OLTULUL<br />
In analisa Muntenia sub Erodotts, noT arretarama ca °hula purta numele de ataris, a<br />
deca de uhotartin; in porciunea'T campena, continginte spre resarita cu territoriula sciticti.<br />
3) Gbogr., VII, 3, § 1$.<br />
32
<strong>ISTORIA</strong> TERR1TOR1ALA<br />
250<br />
In dillele luT Ovidia giosula OltuluT conserva Inca acestti nume de Maris, dupa cumti vecluramti<br />
totti acollo din Strabone; in acella-§T timpti inse appare .7/tutus intr'o lunga elegia<br />
la mOrtea luT Drustt , pe care unit o attribue chTarti luT Oviditi 1 altil amiculuT sea Pedone<br />
Albinovanti, ceTa-ce se Pare a fi maT probabilti.<br />
Ecce passagiultt, dupa cumti se citesce ellti desfiguratti in tote editiunile:<br />
Rhenus, et Alpinae valles, et sanguine nigro<br />
Decolor infects testis Itargus aqua;<br />
Danubiusque rapax, et Dacius orbe remoto<br />
Apulus, huic hosti perbreve Pontus iter . . .<br />
Nisard traduce:<br />
*Et le Rhin et les vallees des Alpes, et 1'Itargus aux eaux rougies par le sang noir et le<br />
Apace qlpulien relegue aux extremites du monde et vers lequel le chemin le plus court est is ,Font<br />
*auxin u 2.<br />
ApoT adaugg, tntr'o nota:<br />
,Apulus etait une ville de la Dacie, aujourd'hui la Transilvanie. e<br />
NoT preferimti a citi testult :<br />
et Dacius orbe remoto<br />
Ababa, huic hosti perbrove Pontus iter..;<br />
traducenda :<br />
DRinulti, §i vane alpine, Si Itargulti purtanda marturia negrulti sange in undele selle<br />
Dpangarite 1 Si furiosa Dunare, Si la marginea pam'entului daciculit `OWE, inamicula cats care<br />
ontulg e cea mai scura calls..<br />
Temeiurile nOstre sunt:<br />
1. Facilitatea paleografica, cu care e7//utus s'a pututti citi eApulus de catra copi§ti sett<br />
de card editorT ;<br />
2. Forma cg/utus, mai corrects decata .7//uta, ne intimpina pe Tabla Peutingeriand<br />
intr'o pretiOsa inscriptiune din chiarti timpula lul Traianti, pe care o voma reproduce maT<br />
la valle; pe canda ora§ulti Apulti nu figural nicairi in scripte sett monumante ca r,gpulus,<br />
ci numal ca alpulum Si qlpula;<br />
3. Dacius este evidamente unti adiectiva: daciculg, era nicT decumti unti substantiva7<br />
dupa cumti ills tradusese Nisard, cartii Y-a placuta totti-o-data, vice-versa, committenda<br />
o a doua erthre nu maY putina inesplicabila, a preface substantivulti egpulus in adiectivti:<br />
*le Dace Apulienx in loco de sl'Apulus dacique.<br />
Applicarea unul epiteta de nationalitate catra unit orap este maT-mai faro essemplu<br />
in litteratura latina,, ca §i 'n cea moderns., cacT o urbe appartine in regula uneT singure natiuni,<br />
incattl n'are nevoid de a maT fi definitg. prin assemeni calificative; 1)3 canda cursulti<br />
unui fluvitt, din contra, celle maT de multe orT fiind.a stapanita in lungula sea de catra unti<br />
,sirs de pop6re diverse, se gTustifica necessitatea uneT limurirT.<br />
MaT pe scurta, dacius e?lpulus ara fi unti anormalti pleonasms, de vreme ce Apulula era<br />
numaT dacicti; dacius till-taus este o espressiune forte normala fiinda ca putea sa fi<br />
fosttl Si geticus eglutus, maT allesti in poesia, intocmaT dupa cuma Lucana §i chiarti Ovidis<br />
intrebuinteza merea Septhicus Mister ;3<br />
4. Ora§ula Apula aflandu-se to Transilvania, nu intellegema in ce felia s'artt fi pututu<br />
pune in legatura cu Pontula: ,huic hosti perbreve Pontus kerb, ceTa -ce cadreza inse de minune<br />
cu Oltulti, unita cu Marea-negra prin Dunare §i pe unde totti atuncT se tncepuse hostilitas<br />
intre Dad §i RomanT;<br />
1) °vide, Paris, 1867, in-8, p. 841. 8) LOUR., II, 50,418. OVID., Test., V, 1; Pont., 1, 8;<br />
2) Ibid., 844. III 6.<br />
_<br />
i
STUD1ULU 111, § 60. 251<br />
5. Nu e de cre4uta cl renumele oraplur Apulti arti fi agYunsti pen6 la Tibru, de brace<br />
Romanir nu cunnosceati inca pe territoriulti dacica nicY o alta localitate intermediary, §'apor<br />
nu era nicY mdcarti capitala Dacier;<br />
6. Picerea .orbe remotco, correspunde anume cu susulti OltuluT, cAlutus propriti, pe<br />
canda partea'T de gYosti se numTa atarisus ; deli alta-mintre Ovidia, dupa cuma veclurama<br />
degia, socotra ca margine a lumiT totti ce se affla immediate sea mediatti la nordii de<br />
Dunare;<br />
7. In celle patru versurr, pe carY le citarama din elegia la mertea luT Drusa, figural<br />
numar numirT de fluvie : Rini, Jtarga, Wanubiit.<br />
()hula appare aci perfectamente la loculti sett : 5)anubius et °Tutus.<br />
0 urbe, fie Apulti, fie ort-i-care, nu incape.<br />
Ecce de ce sin-4111a criticti cere imperiosti de a se admitte cAlutus pentru aNu/us; o cere<br />
cu atatti mar multd cg.:<br />
8. ChYarti allaturr se observa trebuinta uner alte correctiuni analage: to loch de c7targus<br />
a se citi 2surgis, Ssurgus, cad cellti anteia nume nu ne intimpind la nicY unulti dintre scriitorir<br />
antic; pe canda despre cella alla douilea noT gassima in adevera in Flora : uDrusus praeasidia<br />
atque custodias ubique disposuit, per Mosam Rumen, per Albim, per `Visurgint04;<br />
9. Degia reposatulti Bg.rnuta bgnura ca numele oraplur 1pulum sea cApula are totti aerulti<br />
de a fi fosta impusa localitatiT de catra Romany in urma cuceririT Dade'.<br />
In adevera, numar in Italia noY gassima t4pulia, Teanum c;s1pu/um, etc.' ;<br />
To. Mar departe nor ne vomtl incredinta cg, in 4illele lur Ovidia, Strabone §i Albinovana,<br />
cu unti secolti inainte de Traiana, Dacir nu petrunseserg. Inca in Transilvania.<br />
Din celle clece argumente de mar susti, numar cind arti fi de agrunsti pentru a stabili o<br />
certitudine istorica.<br />
Aqa dery passagiula Intregti suns :<br />
Rhenus, et Alpinae valles, et sanguine nigro<br />
Decolor infecta testis Isurgus aqua;<br />
Danubiusque rapax, et Dacius orbe remoto<br />
Alutus, huic hosti perbreve Pontus iter. . .<br />
Patru riurT: doue germane, Rinti Si Visurga ; doue dacice, Dunare §i Oita ; doue primare,<br />
Dunare §i Rena; doue secundare, Olta §i Visurga.<br />
Putina ni imports, decd autorti alla elegie a fosta Albinovanti sea Ovidia".<br />
In ambele casurY ea s'a scristi pe la annulti 10 dupg. Crista, adecg indata dupa mortea<br />
lur Drusa, cera-ce ne inavutesce cu unt/data cronologicti precise.<br />
Numele OltuluT a fosta tnse cunnoscutti Romanilora cu duor secoll §i may 'nainte de Ovi-<br />
diti, cera-ce se p6te constata er6§T prin critics, ars alle cIrira lumine arts fi remasti scalcia-<br />
te, gratis ignoranter vechilora copitX i negliginter nouilorti editorT, sute Si mir de numT pro-<br />
prie din litteratura greca Si latina.<br />
CeTa-ce ScaligeriT, Casaubonir, LipsiT, BurmanniY, WesselingiT, Heynir, Reiskir etc. etc.<br />
etc. ati facutt de-multti pentru purificarea testurilorti classice in privinta Europe occidentale,<br />
aternenda callea criticismuluT ulteriorti ally Dindorfilorti, Meinekilora §i Mullerilort2<br />
trebuY macara sa se incepa o data §i pe terremula istorieY romane.<br />
Unti fragmentti din Cneitl Naevius, poetti romanti dintre cer mar vechT, tocmar de pe la<br />
annula 25o inainte de Cristtl, abia cu vr'o dour secolT posteriorti lur Erodota, dice:<br />
4) Flor., IV, 12. Variantele acestut nume in classid veep 6) FORBIGER, III, 745 etc.<br />
In FORBIGER, III, 329. 7) ALBINOVANI fragmenta, ed. Gorallus , Amstelodami ,<br />
5) Dreptia pnblied ally Romaniloril, Ia0, 1867, in-8, 1715, in-8. De morte Drnsi, ed. Beck, Iipsiae, ipsiae, 1784,<br />
pag. 69, in-8.
252<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
"VOS qui aceolitis Histrum fluvium atque A7gidum.8<br />
Adeca :<br />
a Vol ce lOcuitT lOnga fluviula Istru §i l'Onga Algid a....<br />
qt/gidag din acestil passagiti este o enigma.<br />
NicairT, §1 cu atatti maT putina in partile DunariT de gloss, in laturea Ostrului despre care<br />
vorbesce Naevius, n'a essistatti vre-o data unti riti cu acestil nume.<br />
Vrenda-nevrenda, in locti de 0llgidum cats O. se puns .?//utum.<br />
Una munte clisti qllgidus cu unit or4ellti omonimtl era in vecinetatea Romer, offerindti<br />
copistuluT lul Naevius unit sunetti familiara, care l'a tmpinstl a metamorfosa Z/utum in Olgidum,<br />
flail sa-T fi venittl in minte ca :<br />
i. 0 assemenea localitate nu se affla nicairi affara din Italia;<br />
2. NicT chiarti in Italia 8Algidus" nu este o apa;<br />
3. Testultl vorbesce anume despre unit ri It de lônga Dunar e.<br />
A preface eillutus in Zlgidus era cu atatti maT u§ora, cu del adiectivula Algidus insemnanda<br />
latinesce frigurosit, se parea a fi termenulti cello maT propriti a desemna unit ria din<br />
regiunea DunariT, pe care Oviditi o numesce merest : frigidus Jster".<br />
Rectificandti derO versulti:<br />
Vos qui aceolitis Histrum fluvium atque Alututn...,<br />
not dobendimo cea maY vechia mentiune despre partea de susti a Oltulul: .711utus, cacT<br />
gTosula acestuT fluvial maT apropiatti de lumea classical fusese cunnoscutti din vechimea<br />
cea maT departata pent in epoca romans sub numele de ataris.<br />
Celle spuse se resuma in urmatorula tabellti de binomitate:<br />
OL TULU<br />
ALIITIIS MARIS<br />
(dela isvorii pad la eampia)<br />
In Naevius (259 ante Chr.)<br />
In Albinovanii (10 post Chr.)<br />
(dela eAmpii Oa la Dunhre)<br />
In Erodota (450 ante Chr.)<br />
In Strabane (10 a. Chr.)<br />
Mentiunile maT prospete alle atu/u; tote din primiT secolY aT crestinismului, sunt:<br />
i. In inscriptiunea traianica, pe care o vomit reproduce maT la valle §i care demonstra.<br />
§i ea, intre celle-l'alte, cumt-ca legiunile romane la intrarea lord in Dada gassirs degia aci<br />
numele de eillutus;<br />
2. In Ptolemeti sub forma de 'Allot:net; 11,<br />
2<br />
3. Toth a§a. in Dione Cassia " ;<br />
4. tiButus pe Tabla Peutingeriana 13.<br />
§ 51.<br />
OLTULd ,.RIO DE AMU? IN LINDA AGATIRSICX.<br />
Ante-romanti i chianti ante-tracicU, de ors -ce pe la annuls 25o tnainte de Crista, candy<br />
citimtl degia pe tiVatus in poetula romanti Nevin, in muntiT TerreT- RomanescT locuia Inca.<br />
nemula scitica alla Agatirsilora, Dacil luT Berebista petrunclenda act abia sub Cesara, st<br />
ne intrebamtt acuma: ce insemneza cuventula .010 ?<br />
8) Ap. CICER., Ont., XLV, 152, Cf. UICKERT, III, 1,<br />
p. 148.<br />
9) FORMER, III, 492, 1713.<br />
10) OVID., Ibis, vers. 138: Dum tepidus Gangue, frigidus<br />
Ister Brit. (1. rout., III, 2.<br />
II) Geogr., III, 8.<br />
12) Epit. Xiphil.<br />
13) KATANCSICH, OrhIs antiques ex Tabula Pentingeti,<br />
Budae, s. a., in-4, t. 1, p. 380.
STUDIULU III, 5 61. 253<br />
*Cella Ante Yu cunnoscutti din tote metallele dice unti chimistti a fosta aurulti.<br />
Cularea si lucirea sea nu potti a nu attrage attentiunea selbatecilorti, si chYarti a unorti<br />
animal; precumu sunt cTorele, corbiY si alte passerT furatOre; alla douilea, aprOpe<br />
d'a-una ella se gasesce in stare nativa, adeca cu cul6rea sea, cu lucirea, cu celle-l'alte<br />
DproprietatT alle selle fisice. D1<br />
Prin urmare popOrele, immigrate in Europa din anticitatea cea maY immemoriala, cunnoscusera<br />
aurulti Inca din epoca petreceril lord anteriOre in Asia.<br />
Numele auruluT in diverse limbe europee se ressimte de acesta communa origine a primer<br />
cunnoscinte, proveninda generalmente din radicala ariana ghar, a straluci.<br />
Ecce ce dice Pictet :<br />
DSamscritula hirana, hiranpa, harana, aurti. Zendiculti zara, zairi, aura ; zaranpa, aurita ;<br />
Dzaremaya, de aurti. Persianulti zar, zarr, aurti; zarin, de aurti. Curdiculti si buchariculti zer,<br />
aura ; afganiculti zar ; osseticula gharin, pastratti in compositiunea siz-gharin. Cu forma zen-<br />
,dica, care substitua luT h pe z, se legs, cu schimbarea luT r in 1 si adausulti unuT suffissa,<br />
slaviculti z/ato, aurti, russesce zoloto, polonesce z/oto, boemesce si serbesce z/ato, in dialec-<br />
Dtula letticti anti limber litvane ze/ts. Suffissulti t, ca si 1 in loch de r, se gasesce de assepmenea<br />
in limbele germanice, la cart Inse gutturala primitive devine g sea k: goticulti<br />
ngulth, aurti; anglo- sassonulti gold, scandinavulti gull, vechiulti teutonicti kolt etc., de unde<br />
Dfinlandesulti kulti, estoniculti kuld, laponiculti golle §i altele. In fine greculti xpkoc, pOte din<br />
Dxsp6ao; Sett xepko;, differa numaT prin terminatiune. Tote aceste cuvinte ne conducts la rad:cala<br />
har, zar, zal, jal, gar, gal etc. in intellesa de a straluci; si 'n adevera noY o Alma sub<br />
Dforma'T cea maT vechia in samscritultl ghrt, ghar, a straluci, de unde ghrita stralucitora,<br />
Dgharma lumina solara etc.,'<br />
Adducenda pe germaniculu gold = galta §i pe slavo- letticulti zlato=zalta, Pictet a uYtatd<br />
o a treTa forma, totti cu / si cu t, dera distingendu-se prin perderea totala a consOneT<br />
initiale.<br />
Acesta omissiune e cu atata maT surprindetOre, cu cata tocmaT limba Latina ni offers unti<br />
vestigiti necontestabila anti uneY forme alta cu acceptiune de aurti.<br />
Curtius, filologulti cello maT circonspectti, carele mar nicT o data nu admitte decatti numaY<br />
casurile perfectamente sicure, a observatti degia ca din aceTa-sT tulping cu germaniculti gold?<br />
cu slavicula z/ato si cu ceT-l'altYterminT omogenT, derive, latinulti /iitum, in intellesa de culOre<br />
de aura.3<br />
u Rubescere luto" in Nemesiana,` alutea arclescunt sulphuraD in Ovidia,s uaurora liitea* in Virgilia,6<br />
indica to adevera forte darn acesttl caracterti aurosti alla latinuluT Tatum, carele atam<br />
prin semnificatiune, precumtl si prin lungimea luT u, din-era cu deseversire de Tatum,<br />
luta si orY-ce necuratenia, uamica luto suss alla luT Oratia".<br />
Eiltum a perduta nu numaT pe consonanta initiald, dera pend si pe vocala a, pe care deli<br />
Hugo Weber crede cg, a conservat'o unit aka cuventa latinii, anume aluta, citanda din<br />
Pliniti: uauraria metalla quae aluta vocantD,s totusT passagiulti in cestiune lipsindti to celle<br />
maY bune editiunT alle naturalistuluT romana, noT uniT nu cuteq.ama a '1 da vre-o importanta.<br />
Negresita cg. latinulti Tatum provine dintr'o forma maT vechia, alutum, nascuta la rondula<br />
setts, prin perderea luT h ca in anser din hanser, olus din bolus, via din vehia etc., dintr'o forma<br />
si maY vechia halutum, cad rdra o assemenea gradatiune nT-arts fi impossibilti a ne urca la<br />
radicala ghar; initiala a se vede inse a fi disparuta din limba tntr'untl perioda forte depar-<br />
1) HOEFER, HIstolre de la chinfie, Paris, 1866, in-8, t. 1,<br />
p. 43. Cf. MIHAILESCU, Mineralogia, Buceur., 1870, in-8,<br />
t. 2, p. 177. Cf. LOCKE, L'Entendement human, trad.<br />
Coste, Amsterdam, 1729, in-4, p. 373.<br />
2) PICTET, Origines, I, 154-5.<br />
5) CURTIUS, Griech. Ltymol., 191, 193.<br />
tota-<br />
4) MMES., Cyneg. v. 319.<br />
5) ovm., Metam., XV, v. 351.<br />
6)<br />
viRG , Aen., VII, v. 26.<br />
7) HORAT., Epist., I, 2, v. 26.<br />
8) WEBER , Etymologische Untersuchungen , Halle ,<br />
1861, in-8, p. 77, note.
254<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
tatti, ast- feliti ca 'n monuments litterare ne intimpind numaY tutum cu adiectivulti sett luteus<br />
si cu deminutivulti acestuia luteolus.<br />
Necompletti la Latin; ceiltum se regasesce bine conservatti affara din lumea indo-europea<br />
maT in tote dialectele turanice, in carT pastreza acceptiunea concreta de aurti : alton la UTgurT,<br />
BaskirT, Nogal, ChivesT si TurcT; alton la TurcomanT; elan la MesceracT, KirghizT si<br />
felTurite alte triburT siberiane; ittan la CTuvasT; altt la Ieniseisk; altan la TungusY 9.<br />
Fiinda evidinte ca TuraniT ati tmprumutatti pe allti lord alt dela ArianT, carT singurY possea.<br />
radicala ghar, avemd a constata dela cine anume dintre diversele ramure indo-europee<br />
ati pututti eT sa contracteze acestti imprumutd.<br />
Dana la FinnesT peste ku/t-aura, nu e greti a conchide, prin persistinta gutturaleT initiale<br />
si prin vecinetatea ambelorti gintf, cuma-ca densiT fats luatti din vechTulti teutonicti<br />
kolt- aurti.<br />
Toth asa TuraniT n'ati pututti primi pe alt decata dintr'o limbs ariana limitrofa, in care<br />
numele aurulul perduse gutturala initials.<br />
Prin urmare nici dela InciT sett Zencl.T, nicT dela GrecT, SlavY, GermanT sea Celtf, la carT<br />
totT acesta gutturala initials parte s'a pastrata intacta si parte s'a<br />
.7/atm italicti este pre-isolata si pre-departe de hotarele viteT turanice.<br />
Unica solutiune admissibila remane stinsa limbs ariana a Scitilora, carT in regiunile UraluluT<br />
si alle MariT-Caspice se cTocnTati mereti din cea maT inalta vechime cu felTurite triburT<br />
turanice, asta-felia ca numaT densiT eraa in stare ss transmitta acestora pe alt.<br />
AgatirsiT, stapanT primordialT aT OltenieT, ati fostti o simpla crengs din gintea scitica.<br />
Ecce traditiunea locals, cullesa de catra Erodotti care, dupa obiceiula anticitatiT, imbrobodesce<br />
faptulti istoricti tntr'o ingeniosa tessetura mitica :<br />
«Agatirsa, Gelonti si Scitti ati fostti treT fratT, nascutT din unirea luT Ercule eu o fiinta<br />
agTumetate- femeia si gIumetate-serpe. Tatalti lorti ii lassase unti arch si unti brat, pe carT<br />
«cine dintr'insiT va puts sa le intrebuinteze, tin4enda arculti si stringenda braula, acella sä<br />
domnesca assupra terreT, era ceT-raltT douT sa 's1 caute unti adaposta aiurY. Scitti, cellii<br />
maT mica dintre fray, a reusita singurti in acesta tncercare, si dela en at purcesti<br />
ScitiT. CeT-raltT douT emigranda, dela densiT se traga AgatirsiT si GeloniTD".<br />
Assupra acestuT mita celebrulti istoricti polona Bandtkie observa :<br />
«Precuma fabula slavica despre ceT trel fratf Lechti, Russa si Cechti trebul considerate<br />
ca o indicatiune adeverate despre tnrudirea cellorli treT limbe slavice polona, russa si boe-<br />
«ma, asta-felia si fabula addusa. de Erodotti despre ceT treT fratT Agatirsti, Gelonu si Scitti<br />
aserve numal a constata omogenitatea de limbs la celle treT popore AgatirsT, GelonT si<br />
uScitT. In acellasT intellesti tote Erodotti ni arrete ca fraff pe parintiT a treT nemurT inrudite<br />
prin limbs din Asia-mica : Lydus, Carus si Mysus. In acella-sT intellesa to timpiT mai nouT<br />
«fabula germane ni cid erOsT ca trel fratT pe Fryso, Saxo si Bruno, din carT ad descinsti<br />
FrisiT, SasiT si BrunsvicianiT...«,"<br />
Observatiunea luT Bandtkie e atata de luminosa, incata nu are nevoid de a maT fi amplificata.<br />
Prin limbs AgatirsiT differTati de ScitiT propriti ca Ru§iy de PolonT sea ca Sasil de FrisT.<br />
9) KLAPROTH, Spra011atIES, XXVIII', XXIX etc.<br />
19 HEROD., IV, 8-10.<br />
II) BANDTKIE, Dzieje narodu polskiego, Wroclaw, 1835,<br />
in-8, t. 1, p. 6.Cf.,scuuLLEN Itomlintsehe Volkslieder,<br />
Hermannstadt, 1859, in 29, p. IV: a Wenn wir daher eine<br />
Iromitnisehe Sage, nach welcher Herkules die jungste und<br />
wildeste von drei Schwestern an der Tscherna aus einer<br />
aFelshcehle, in welcher sie nackend wohnt, herauslockt, und<br />
umarmt, mit der Herodotischen Agathyrsensage, nach wets<br />
Cher Herkules im Scythenlande mit der in der Felshwhle<br />
-<br />
sibillatti.<br />
awohnenden Schlangenjungfrau Echidna den Stammvater<br />
ader Agathyrsen Agathyrsus erzeugt, vergleiehen; so wird<br />
a these Zusammenstellung allerdings durch die Thatsache<br />
gereehtfertigt, dass die Agathyrsen in den Gegenden geawohnt<br />
haben, in welchen spteter die Daken auftraten.a Pe<br />
efitii e de convinglitere analogia stabilittt de Bandtkie, totfi.<br />
pe atata, de fictivit va appare orTtai -cuT assemenarea inchipuitit<br />
de Schuller Intre traditiunea erodotianit despre eel<br />
trel fratT din Seitia si intro legenda romanOscii despre cello<br />
trey surorT in ballada aEreulenii.a
STUDIULU 111, § 52. 255<br />
In numele auruluT deosebirea la AgatirsT Si la Scip a pututa fi cello multa ca intre zloto<br />
polonti Si zoloto russescti sea ca intre anglo- sassonulti gold §i teutoniculti bolt.<br />
La Sciff aurulti chig.mzindu-se alt, acella-§1 termenti pentru acella-qT lucru cats sä fi avuta<br />
Si AgatirsiT.<br />
Ecce de unde provine anticulti num.?. ante-romana §i ante- dacicti alla portiuniT superiOre<br />
a OltuluT : .7//utus.<br />
Oltulti fiinda aurosit maY cu seing, in partea'Y de susd, pe unde carrg, cu profusiune darurile<br />
metallice alle Carpatilora, epitetulti de aria de aura), nu i se putea impune decatU numaT<br />
acollo de catrg. Agatirsi, pe candti ScitiT ceT de pe campia RomanieT, tribulti aplugarilorti<br />
dupg. Erodota, aeorijecc, pe carT partea de gTosu a acestuT fluviti IT despartra de Agatirsia,<br />
preferTati alt numi Glaris, ahotara s) de§i in dialectulti lora, ca §i 'n cello agatirsical<br />
aurulti se chigma de assemenea alt.<br />
La marginea resariteng. a vechiuluT territorit sciticti, dincollo de Nipru, ni se presinta o<br />
aka apa Vtd, pe care annalele moscovite o mentionaa adessea in secolulti XII", era o cronica<br />
polona din secolulti XIV o descrie : a magnum fluvium Tartarorum, nomine 01t14, auius<br />
latitudo extenditur ad unam leucam gallicanam, cuius impetuositas cunctos exterruit.s"..<br />
Acollo este a Oltulti 6 sciticti, dupa cumti alla nostru e cello agatirsicti, dour termini sincronid<br />
§i omogenT esprimenda aceTa-0 idea de r t ti - d e- a u ra.<br />
§<br />
ORIGINEA NUMELUT GM.<br />
SI trecemtl la unU allU treilea ria binomg, rivallulti OltuluT, maiestosulti Giza, carele Si<br />
ella sparge CarpatiT pentru a strabatte la noT din Transilvania, §i dupa numele caruT intrega<br />
Oltenia se dicea cate-o-data in crisOve: abanatti anti GiTuluTi 1.<br />
lAsta a terra cea roditOria,<br />
a Astal eimpia cea zimbitOria,<br />
a Ce'nteiii pe densa holde-aurescii ;<br />
uAsta'l tinutulii de yeah! costume,<br />
a Care e mandra de allii set nume,<br />
a Ce Oltuld, Giulia, rotind( in spume,<br />
aCa sentinelle unit ocoleseit! 2<br />
Forma poporana actuala a acestuT nume este Jill si Jii,u; forma strains, trecuta in cellel'alte<br />
limbe prin canalulU Germaniloru, este Sy set Schil; forma romana vechia, inregistrata<br />
in urice incependti de prin secolula XV, este gilt/ si gad', ceTa-ce probeza ca vocala de<br />
midti-loca, intermediary intre i ,si u, era 1.<br />
Dirt numele cellt vechYu alba 9iiului, neavenda sonulti palatalti / GermaniT facura Schil<br />
retinenda forte correcta restulti cuventuluT; era Romani; dupe, cunnoscuta proprietate a<br />
limber nostre, o proprietate inse despre care nu se gasesce nicT o urma pent= la giumetatea<br />
sutimiT XV4, ata muTatil pe finalula 1: din gi/dgiid.<br />
De unde va fi luatti d. Bolliacti ca<br />
Giulti este ale Cilid (!) des Romains D 5) nu scimil<br />
probabilmente, venerabilula archeologt confunda aci, dupl. cumU o Pacuserg. Si alciT maT<br />
'nainte, Giulti oltenU cu rtultl Gilfil din Iornande6 seta -qilpit din GeografulU Ravennatu7,<br />
12) Ap. KARAMZIN, t. 2, nota 318: gperebredosta Dntepr<br />
gi poYclosta v Oltoo.<br />
18) Chronicon Dubnitzense, ap. PODHRADCZKY, Chro<br />
nicon Badense, Budae, 1838, in-8, p. 320.<br />
1) Una actil din 1538 in YENELIN, 164: gSzerban eel ban<br />
ZstIskia<br />
2) BOLLIACU, Poesie national°, Paris, 1857, in-8, p. 1.<br />
8) Aetil din 1429: gna July solo Czauri...o In YEHELIN, 56;<br />
52.<br />
altult din 1480: oda si uzmet vamu na Js7ieo, Ibid., 122; etc,<br />
4) VelT in Archive istorieli, III, 190, probe documentale<br />
cumin -cA, pent la 1450 Rominil din Dacia riiceait urecle,<br />
err' nu ureche, adee4 nu mutasert Inch pe I.<br />
5) Topogr. de la Rom., 7.<br />
6) De reb. net., XXII.<br />
7) Geogr., IV, 14,
256<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
nebag5.nda de sema ca acesto Gilfil sett Gilpit se affla lOnga actualele rturT transcarpatine<br />
Criqa §i Mure§te, incata nu se potrivesce de locti cu GiTulti nostru.<br />
Nesciendti din testurT cumti se chiama in anticitate importantulti rttl oltenii, nu urmeza<br />
Inca impossibilitatea de a n'o pute affla de alurT pe o calle sciintifica nu maT putina sicura.<br />
Metodulti analiticti cere maT anteiti de t6te de a se cerceta dupa putinta, decd sonulti j la<br />
inceputula Jiu/la este primordialti, sett numaT vechiti.<br />
Cu alte cuvinte, trebuT sd definimtl val6rea genetics a initialuluT K in vorba poporuluT<br />
romanti ; clicema : ((In vorba poporuluT romantip, cacY limba cults pote Para. nicT<br />
unti inconveninte salt: supprime cu desever§ire, tnlocuindu -lti in maToritatea casurilora prin<br />
dj (ge, gi) ca la Italiane, une-orT esceptionalti prin t ca in mate din majus, sett prin s de'-<br />
naintea uneY cons6ne, build-6r a vrasbd pentru vrajba.<br />
T6te vorbele de origine slavica cu g in capti an conservatti la noT tntocmaT sonulti pe<br />
care'ltl au la SlavT in prototipurile lord : jbrda, jitni a, jele, etc.<br />
Acesta ecuatiune inse n'arti fi nicT decumti essacta in privinta vorbelorti romane provenite<br />
din alte fontane dealt acea slavica.<br />
Drepta proba, ecce unti tabella :<br />
mug;T, latinesce iugum, dupa cuma se citesce in inscriptiunT §i'n celle maT vechT ma nuscripte"<br />
;<br />
Nio; latinesce Jovis;<br />
Kosii, latinesce deorsum;<br />
Kude, latinesce iudex;<br />
Moe; latinesce loco ;<br />
Zumetate, latinesce dimidictas ;<br />
Mune, latinesce iuvenis;<br />
Zunghiit, latinesce iugulum ;<br />
llturg, latinesce iuro ;<br />
Male, planta salvia ;<br />
Moldd, medianulti so!dum latinulti solidum" ;<br />
Zeta, latinesce sessus in greca bizantina aintocist; ;<br />
Illacit sett jafd, de unde a jacui §i a Mui, din medianulti sac" ;<br />
Mabry,<br />
adecA abcesa, grecesce axnp6c, clawpice, crtinady) dela trilisco ;<br />
litem/d, nemtesce Semmel ;<br />
unguresce szela (citesce selld) ;<br />
Memlugd, pescele salmo ;<br />
la RomaniT de peste CarpatT numele Sigismundus ;<br />
lltigdritd, unguresce szigoru (cit. sigoru) ;<br />
Mumaita, italianesce smalto, nemtesce schmelz. . .<br />
De doue orT avemtl j=d, de §epte orTjzzi, si de ciece orT ).=.-s.<br />
Dupa sciinta filologica transitiunea luT s in j fiinda possibila numaY prin intermediulti unuT<br />
z, astti-feliti ca. smalti buns -6rd a trebuitti antein sä devina zmaltil Si apoTima/td, se potti<br />
8) maNAND., XXII. Cf. ZEUSS, Die Deutsehen nod die<br />
Naehbarstlimme, Muenchen , 1837, in-8, p. 447-8. Cf.<br />
SCHAFFARIK, Slov. star., 408. etc.<br />
9) Acesth, inlocuire a lul j eu dj ne intimpinit in documentele<br />
romans forte vechT. In Archivulii StatuluT din BucureseT,<br />
aetele wonastiril Neagh, legittura 21, nr. 4 si 7, se ails,<br />
in originalit doue erisOve moldoveneseT, earl se confirmit reciprocti,<br />
ambele avendil in vedere acellea-ST mosie; unulii din<br />
11 martin 1445 $i eellh-raltil din 8 decembre 1453; in cello<br />
anteifi gasimu numele proprih: iBarbs Jamcirfip, in cello<br />
allu doullea: aBarbh etamartli<br />
10) Despre analogia semi-vocaleT latine j eu samseritulii<br />
y, din care de assemenea derivS di in limba zend4, velT o<br />
interessantit observatiune a luT BOPP, Gram metre des lengues<br />
indo-europeennes, trad. Breal, Paris, 1866, in-8, t.<br />
I, p. 109. Cf. LOUMYER, Do in prononciation du Grec<br />
et da Latin, Bruxelles, 1840, in-8; RAPP, Physiologic<br />
der Spraehe, Stuttgard, 1836, etc.<br />
11) UtmEscu, Glossariii, in Aibina Bonanescii, supplem.<br />
la nr. ii, 1845, verbo :<br />
12) DU GANGE, Gloss, med. graeeit., 1356.<br />
13) ID., Gloss med. latin., v. sacum.
STUDIULU III, I sr. 267<br />
da ad treY urme de acesta trecere prealabiln a luT s In z la RomanY: zachar din saccharum,<br />
zerg din serum §i zeghe din sagulum.<br />
Inrudirea derivatuluY romang j la inceputulg vorbelorg cu ung primitive s ne agTuta a<br />
(1,4scoperi sorgintea numeluT topicti gag, allti caruYa prototipti este Sil.<br />
Pictet rennOda la o temg sil anticulg riti Silis din provincia venetiana, riulti Silarus din Gallia<br />
Cisalping, si totti-o-date, maY multe ape Sala, Salia qi Saale din Spania si Germania",<br />
In adevert, maT in tote limbele vechT alle EuropeT termenulg sal, cu formele selle regularmente<br />
scgclute sil qi sul, esprima ideia de apd.<br />
La CeltiT din Irlandia verbulti silim insemneza a curge, ere substantivulti sal -spumy si<br />
mare.<br />
Latinesce salum este de assemenea luciulti mariT, si chTarti valurile unuT fluvid, bung ore<br />
to versuld luT Statiti :<br />
Amnis ut incumbens longaevi robora pontis<br />
Assiduis oppugnat aquis : jam saxa fatiscunt,<br />
Emotaeque trabes: tanto violentior ille,<br />
Saevit enim majore salo 1<br />
Latinulti insula si germanulg insel nu sunt decatti in-sala, adecg a in apg.b 1 6; tote precumg<br />
ellenicule viroc_insula, vine dela ova a curge", sell slaviculg ostr ova insula din stru<br />
a curge".<br />
Cu insula sett insel conc6rda si numele avant alltI insuleY: sala", 61.0 in vechTultl dialects<br />
stinsti prusso-litvang salus insemna moTng sea baltd.r<br />
T6te acestea si altele omogene proving din radicala indo-europeg sal sett sar, a curge,<br />
conservatd, maT cu sema in limba sanscrita cu o multime de derivate anal6ge: sara-lace, sarit-fluvitl,<br />
sala sea salila-apa etc.<br />
Plinio ni spune cd. SciliT numTati Silis doue marT riurT alle lord, Donulg in Europa si Iaxartulti<br />
in Asia: a Tanain ipsum Scythae Silin vocant 0", si maT la valle : a includente flumine<br />
Iaxarte, quod Scythae Silin vocantb".<br />
5i la ScitY derg termenulg sil avea acceptiunea generics de apd set de //twig.<br />
0 data clise acestea, dupg ce dethonstraramg maT anteig ca forma cea vechig a GiuluT<br />
nostru a fostti Sil, maT trebul 6re vre-unti commentariti?<br />
Dert o proba. maT decisive decatti tote se conservg pene asta-c11 in limba romana.<br />
§ 53.<br />
CUVENTULU DACICII 'AIL" IN LIMBA ROMANA.<br />
Reproducemti din d. Ionti Ionescu unti pretiosg passagiti relative la idrografia MehedintuluY:<br />
Trecendti delulg set culmea cea maT Malta a veil sea a lunceT MotruluT, damn peste o<br />
a multime de perae cart se numescg jelcurt. Satele din jelturY sunt tote situate Volga albiele<br />
14) Origines indo-europ6ennes, I, 139. Cf. SCHULLER,<br />
Siebenbuergen vor Herodot, 100: aUnstreitig gehoert jedenfalls<br />
siebenbuergische Flussname Schyl zu den aeltesten<br />
Silisa. Cf. sruun, tidier die llrbewohner Raetien3 und<br />
ihren Zusammenhang mit den Etrnskern Muenehen ,<br />
1843, in-8, p. 123: ((Das 7 hema sul, von welchem das mehrfach<br />
vorkommende Sils, Silz, in den lirkunden Sules, Sulles<br />
und Sill, Flussname, urkundlich Sulla kommt, ist wohl ein<br />
und dasselbe mit sal.»<br />
5)<br />
STAT., Theb., lib. X, v. 867.<br />
16) CORSSEH, I, 71: aInsula ist ausgegangen von der Wz.<br />
sar, sal, mit der Bedeutung fliessen; insula bedentet<br />
also: im Fluss befindlich, im Wasser befindlich.a<br />
17) CURTIUS, Grieoh. Etym., 297.<br />
18) SCHLEICHER , Formonlehre der kirchenslawischen<br />
Sprach°, Bonn, 1852, in-8, p. 130, 136.<br />
29) POT; Wuraelwoert., I, 732.<br />
8) PAULI, Prenssisohe Studien, in 'wax, Beitage snr<br />
vergleichenden Spraohforsohnng, t. 7, Berlin, 1872, in-<br />
8, p. 179.<br />
2) mix., H. N., VI, 7,<br />
22) Did., V, 1, 8.<br />
33
25g 1STORTA TERRrTOR1A<br />
aperaelort. In vallea dela Runcurella incepe unti jelta, care se duce si da prin lima, Ia<br />
gMetassartl. Intre culmea Motrulul si lunca MetassaruluT sunt vaile prin cart treat jell uur<br />
i i e. T6te vaile si luncele sunt occupate de ogorele celle malt fertile alle locuitorilort<br />
ti din satele MiculescY, Tihomirti, Cozmanesci, SlavilescY, Sura; era la Sacti j eltult dela<br />
IMiculescT da in j el tulti dela Metassart. Jeltula dela Metassara se pogora in gTosd pe<br />
.1a DragotescY si se unesce cu cello dela MiculescY. Je 1 tu rile aceste minunate se potti ask<br />
semena cu numerOse nervure alle uneT fruncle, caci nervure sunt apele cu luncele lord<br />
celle fertile. Delurile sunt coperite cu pacluri ce infrumuseteza c6stele §i vaile prin carT<br />
a treed j el turil e. Verdeta si activitatea vegetatiuniT este intretinuta numaT de umeclela<br />
.j elturilor ti. Ce art ft canda apa din jeltur T s'arti scote, si cu densa s'artf irriga lun-<br />
*cele ? Ara ft tint spectacola unicti si pe care nu Varna veclutti Inca nicairT, cu tote cg. amt<br />
.calletoritti, §i inca pe gTosd, numaT in Elvetia de doue orT, §i amt vec,lutd multe §i minusnate<br />
Jerre in occidentulti Europe ca 'n orienta, si in Asia-mica, unde sunt peTsagele celle<br />
. maY pittorescY si maT frumosti tnzestrate de natura. In j e 1 tu rile din giudetula Mehedinta<br />
. pe longs matcele lord sunt si allee de copacT; longa matca §i pe albia vaiT stint ogOre ;<br />
.1a polele delurilorti vailora sunt situate satele cu case intre livec;lY de prunT si de totti feelTult<br />
de pomY roditorT ce merge pent sub sprincena delurilorti. Din dreptulti MetassaruluT<br />
epeste dela se incepe vallea in care sunt satele Buhurella, Negomire, Ursoia, Artana si<br />
.Race. Apa ce trece prin acesta valle se numesce j elt t si merge pent la BorescY, unde<br />
se impreuna cu maT multe j elt u r T ce vinti din vaT ci merge tote la Ionescr de se versa<br />
atn<br />
Giitt*1.<br />
Jeltd, acesta caracteristica denumire curate oltena a peraieloru, pe care in dqerta o<br />
vest cauta in restult Muntenie, in Ardela sea in Moldova, ni offers o forma modernisata<br />
a cuventuluY.<br />
Nu maT departe dealt in secolula XVI se clicea Inca flip; pe can& totti atuncT GiTula<br />
se chiama ji/a.<br />
intr'una crisova dela Alessandru Mircea din I z iulit 1571, privitorti la satula TurceniT<br />
din districtulti Gorgia, noY citimt :<br />
«Ad fosta data eY cu suffletele lore luY Zacharia si ceteT selle mosia in TurcenT pe jilpi in<br />
. suss, era m4a luT ManTu §i Stand este giumaatea cea peji/cii in giosii.2.<br />
Si maT departe :<br />
aHotarula sa se scie dela gura jiltulunO.<br />
In acesta importanta documento termenula ji/pi se repeta de cincT orT.<br />
Asti -felia vorba dacica ail, devenita jili printr'o lege de preferinta a fonetismuluT romana,<br />
dui:4 cuma amt veclutti in paragrafulti precedinte, traesce penis 'n momentula de fata in<br />
Oltenia, s'apoY numaT acollo, in deminutivula jil iz, contrast din ji/utit prin perderea luT u ca<br />
in usa din usuau.<br />
.Yi/d, ea; jilp1, perett; accts o legitima posteritate directs a siluluY Dacilora.<br />
Si cate maT sunt aatele, menite a se desmormenta din limba romana cu incetult de catra<br />
sciinta istorica, cu tote pedecele ce -T pune in calle pedantismulti unord inchipuitT<br />
filologY,<br />
carT inlatureza orT -ce nu li se pare a ft destulla de ciceroniani in graTula nostru, uTtanda Cu<br />
naivitate ca () limba, Iasi unti individa, se nasce dintr'unti tats §i o mums, nu dinteunti fan-,<br />
tastica androgina.<br />
Inainte de a trece la cella-l'alta nume anti GiuluY, sa ne oprima o clipa assupra unorti<br />
dud omonime.<br />
1) Agrioult. in Mehedintfi, 72-73. ariev i czet emu otczinu Turczani at zsatsu u gor, a Oczins<br />
2) Documentele m-riT Tismena? legitura 40i nr. 6, hi RManTulov i Stanov est pol ot zsiltzu u dold,<br />
Are hivult Statulul: akako ant dal' s's nichni duszi Zacha,. 8) Ibid.: a i chotarul da se znaet ot usta<br />
seam...
STUDIULU Ws 114.<br />
us<br />
UNDE 4 POEM DISTRICITULU DE JALESIU DIN SECOLULU TIT?<br />
Una perid numitti Jale§a din gTudetula Gorgiti se citesce degia in diploma ntirciana din<br />
1387% era actulti confirmativa dela imperatula Sigismunda din 28 octobre 1429 ni spune<br />
si maT limurita ca pe malulti acestul riuletd se afla satulti Arcanie, care in realitate essistg.<br />
acollo pent asta-c;1T, incata nu maT remane nicT o indouell ca Jale§ula din 1387 Si 1429<br />
este identicti cu actualula Jale§a.<br />
Dupa numele acestuT Orin insusT districtula GorgiuluT in acellea-§T doue documente se<br />
chTama gTudeta de gaiepi<br />
La prima vedere se pare curiosUI cumti de s'a botezatti o regiune intrega dupa numele<br />
unuT riuleta Para nicT o insemnetate, canda scima ca nemicti nu 'Ate fi maT secundarti §i maT<br />
tertiard decatd pertulti gorgianti Jale§a, unti bietti affiuinte allti periuluT Suhodola, carele<br />
la thndula seta se versa in periulti Bistrita, tributara ertS§T anti periuluT Tismenal totti din<br />
peria in peria!<br />
.<br />
I It.<br />
Dera sunt ore maT respectabile pertulti Covurluiti sea pet-1'111a Tutova, dupa carT se chTa-,<br />
ma doue importante districte din Moldova?<br />
Singura obiectiune ce ni s'ard puts face, este ca satele Ploscina, Cire§a qi Leurda, mentionate<br />
in diploma sigismundiang, ca facenda parte din I gTudetula de jalpsd A, appartina<br />
asta-cli MchedintuluT, nu GorgiuluT.<br />
Da; inse elle se affla anume la marginea dintre Mehedinta si Gorgiti, incatti nu trebula<br />
dupa secolula XV decata o mica modificare administrativa p2ntru a le lua dela unulti §i a<br />
le da celluT-l'alta.<br />
Totti asta-felia satulti oltenti CumaniT la Dunare nu maY departe decata sub Mateiti<br />
Bassarabti era documentalmente alla MehedintuluT3, pe canda asta-d1 face parte din districtulti<br />
Dolgit14.<br />
Totulti probeza cg.'n vechime districtulti mehedintena se intindea maT multa decatd acuma<br />
dela vesta spre osta, adeca calca peste Dolgiti, §i maT putind decata acuma dela sudti<br />
spre flora, adeca era calcata de Gorgiti.<br />
Acosta se confirms pe deplinti prin mappa OltenieT, essecutata de catra armata austriaca<br />
la inceputulu secoluluT trecutli §i unde sunt indicate hotarele tuturorti districtelora.5<br />
cce de ce, inca o data, .gIudetula de .7 alesit E din epoca luY Mircea cello Mare este<br />
Gorgiula ,<br />
allti caruTa nume actuala Gor -Giti insemna slavonesce N Giulti-de-susti 6,<br />
dupa cumti Dol-Giti, numele invecinata silo districtuluT craTovena, vrea sä dica totti slavonesce<br />
4Giula-de-giosa A .<br />
0 noun proba din celle nenumerate, cuma-ca slavisarea nomenclatureT a fosta la noT unti<br />
simplu effects moderns allti influinteT culturale a cirillismuluT, rti nicT decuma allti unul<br />
yechiti ammestecti corporals cu Slavil!<br />
I 66.<br />
ORITINZA CUV1NTULUT 01ALitUfl.<br />
Prima sillaba a numeluY gale0 este evidamente sal, cu aceia-T ratiune cu care Jag e sit,<br />
ambele numT offerindu-ni doue derivate collaterple din radicala ariana sal, a curge, dih<br />
care provine acceptiunea substantivala de 'rill D<br />
1) VENELIN, 10. 4) FRUNp., Diet. top., 128.<br />
2) Ibid., 66. 6) Valaehia eis-alutana in sues quincine distrietos<br />
2) Actele monastirit Tismbna, legitura 14, in Arohi- divisa, in HoLESERI, Aurarin romanodaeioai ed. Seivert,<br />
yglit Statulul din Bucuresd. posouil, 1780, in-8.
280<br />
1STOR1A inakITORIALA<br />
Este maT a-nevoid. inse a limpec,li a doua giumetate a cuventuluY a Jal-esti : suffissulti e§.<br />
Ella] ne intimpina de assemenea in alte numl locale, ca fluviulti Arg-e§it, periulti Brat-0<br />
din Nemta si laculti Brat-e§ii din Covurluiti, muntele COrn-e§d din Gorgiti, GO-e0 si BUt-eg<br />
din Argesti, Pand-e0 din Dimbovita, Gur-e§g, Bab -e§d si Grot-e§a din Prahova, Sped-e§g<br />
din Buzeti etc., apol in numi personale ca Rar-e§g, Scal-e0, Pen-epl, Or-e§a, V6rd-e0,<br />
Ba Racl-e§a, Mar-e§ti si altele; in fine in vorbe ca gal-e§d, front -e§d, 6ch-e0, trop -e0,<br />
len-e0 §i<br />
asa maT departe, tote cu accentulti pe penultima sillaba.<br />
In limba maghiara suffissulti es (citesce e§) formezaregularmente adjective determinative:<br />
egyenes, penzes, beteges, rgszeges, dreges, nemes etc., §i este certtl el Unguril 1111 fats imprumutata<br />
prin vecinetate dela Romany, cad ella se afla si'ntr'o alts limba finesa forte departata, anume<br />
la Laponr; dera trebul Ore O. conchidemti de aci vice-versa ca e§g arts fi la noT totti-d'a- unaunt<br />
rnaghiarisma, intocmal dupa cuma nik este tots-d'a-una unti slavismti set's gig unti turcisma ?<br />
Cu alte cuvinte, nesce termenl ca Arge0 n buns -6ra, carToffera tote indicile unel inalte<br />
vechiml, 0, fie posteri6re in limba romans veniril Ungurilorti in Pannonia in secolulti X ?<br />
Essista unti migla-locti decisivti de a respunde la acesta intrebare.<br />
Ca posteritate directs a Tracilora, ArnautiTsunt de acella-sT nemti cu Dacil, faira ca totusT<br />
la cOstele Albaniel sa fi lOcuittl vre-o data Unguril.<br />
ET bine, in limba albanesa radicalele verbale formal prin suffissulti es, cu accentulti pe<br />
penultima sillaba ca si la Romani, pe candy la Ungurl ellti p6te fi si pe sillaba ante-penultima,<br />
termenl substantival) si adiectivall ca:<br />
mbnles, semenatora, dela mbtel, sementi ;<br />
mbyles, accoperisa, dela my, inchiait ;<br />
nemes, blastematora, dela nem, blastemti;<br />
prises, corruptora, dela pri5s, corrumpti ;<br />
rYepes, callati, dela rsiep, despolu;<br />
Napes, chiaia, dela hap, deschidt ;<br />
hekns, sufferindti, dela hekt, tragic etc.<br />
Cate-o-data intre radicals si suffissti se intercaleza o consuna, ca in :<br />
pimes, betival dela pi, bets ;<br />
hames, mancati, dela ha, mancti;<br />
perghnnes, spionti, dela perghnig, panaesca etc.<br />
Une-orY in loculti consunel figural vocala de legatura e, ca in :<br />
rembees, hop, dela remboig, rapesctl;<br />
malekees, pops, dela malekoig, afurisescti ;<br />
kembees, zarafa, dela kembeig, schimbt ;<br />
kendecs, cantareta, dela hendeig, canto etc.<br />
D. Hahn constata unti singura cast, in care suffissulti es este secundara, adeca se adauga<br />
nu catra o radicals verbala, ci la o tema nominala: vendes, pamententi, dela vend, loco.2<br />
Albanesult es nu este decato suffissulti arianti primarti as, carele in maioritatea casurilora<br />
cere accentti pe penultima sillaba, adessea pe ultima, nicT o data pe ante-penultima.<br />
Acesttl saffisstl in limba samscrita formeza:<br />
a. NumY abstracte neutre ca:<br />
tAras, rapecPciune, dela tar, a strabatte;<br />
rAhas, taTna, dela rah, a uTta ;<br />
cavas, putere, dela pc, a marl etc.<br />
A.<br />
Appellative neutre ca:<br />
i) WFALVY DE MEZO-KOVESD, La llongriey Paris , 1872,<br />
la-8, p. 46. 2) HAHN, Alban. Stud., Gramm. 40.
STUDIULU III 1 66 261<br />
crafts, urechil, dela cru, a mug ;<br />
ctitas, spiritti, dela cit, a cugeta;<br />
papas, apa, dela pi, a be etc.<br />
Y. In dialectulti vedica, prin trecerea accentulul pe suffissa, adjective ca:<br />
tarns, lute, dela tar, a strabatte;<br />
tavcis forte, dela tu a mari<br />
apetS, activtl etc.<br />
In limba litvana suffissulti as scade la es ca §i la Albanesl, maT lungindu-se printr'untl la<br />
complementarti:<br />
edesia, mancare, dela ed, a manca;<br />
deghesia, augusta, dela deg, a arde;<br />
debesta, norti etc.<br />
Lassamti la o parte transitiunile suffissuluT as in limbele ellena, latina, celtica, gotica,<br />
slavica. etc., in earl tote ellti se manifests maT multa sea maT putinti in diverse forme scaclute3.<br />
Avemti acumti a stabili o distinctiune forte essentiala<br />
In limba maghiara suflissulti es este eminamente secundarti, unindu-se adeca numal cu<br />
teme nominale.<br />
In limba albanesa, ca §i'n tote celle-l'alte de tulpina indo-europea, suffissula es este aprOpe<br />
esclusivamente primara, legandu-se cu radicale verbale.<br />
In limba romana suffissula cp. e celle maT de multe orl secundarti. ca in trupe§d dela<br />
trupd, lene§u dela lene, corne§U dela cora etc., fiindti prin urmare de origine maghiara, cu atatti<br />
maT multa cd unele vorbe sunt identice in totalitatea compositiunii, de pilda chipe§d<br />
/apes ; ne intimpina inse din canda in canda, pe de alts parte, suffissulu primarti q t tocmal<br />
in termeniT ceT maT vechl din nomenclatura topografica, de essemplu tilrge§d dela o radicala<br />
arg, Pande§d dela o radicala pand etc., cad tote, departe de a presinta ce-va ungurescti,<br />
denunta o antic, proveninta dacica, nedifferinda intru nemica de formatiunile albanese cu es.<br />
De acesta din urma natura este §i numele Jale§uluY.<br />
gat-eg correspunde din puntti in puntti samscritulul sal apa, formatti prin suffissulti<br />
as din radicala sal, a curge.<br />
§ 50.<br />
RIULU GILORTU<br />
Pe longs gild sea Silis §i Oalepi sett Salas, Oltenia maT are Gilortulti, una insemnatti affluinte<br />
alla GiTuluT §i'n a caruTa prima sillaba degTa d. Valiant recunnoscuse pe gib; derti<br />
s'a incurcata assupra ortuluY, derivandu-la din latinula ortus, inceputti.<br />
Ca §i 02/17, acesta misteriosti ort p6te fi descoperita numal intr'unti strata limbistica an-<br />
teriorti pe territoriulti nostru cuceririT romane; din fericire, graTula romanti a conservatti<br />
in adevera o vorba, o vorba maT remasa asta-d1 in canturile poporane celle maT archaice,<br />
care p6te sa ne conduca la o seri6sa solutiune, Para ca sa fima constrin§T cu d. Valiant<br />
a face din Gilortti pe tatala GiuluT: a Gilli-ortusn.<br />
Vorba in cestiune este: Qorto- mantis, anti cariT intellesa appare forte limpede in urmatorulti<br />
passagia alla ballade eMie6rax. :<br />
.$1<br />
se sfatuira<br />
a Pe 1'appusi de sore<br />
«ea s mi'la °more,<br />
«Pe NAM Moldeven6,<br />
Cii-1 maT ortomanti,<br />
Vare of maX multe,<br />
3) BOPP, Gram E., § 931-936.-- SCHLEICH&R, Compendium, § 230. eta.
262 1STOR1A TERRITORIAT4<br />
en in ballada aBalaurulti<br />
glfulte qqi eomute,<br />
($i eaT fnviitati,<br />
.Si citnI maT bArbag<br />
.Cella yitezil de ortomanii<br />
a IzbIa negrulfi dobrogen6,<br />
gqi cu pals Id ma noun.<br />
.Tala<br />
brtlaurii In (loud ...a 9<br />
Vrto-man se descompune in orto §i man.<br />
atan, germanulti mann, celticulti mon, sanscritulti manes Si mane, omtl, ne intimpina in<br />
limba romans ca finalti acollo unde se cere a se da maY multi, vigore fondulul espresso in<br />
prima parte a cuventuluT, adeca a face ideTa maY bcirbatci ; asta-feliti din gogi, prostti, gogo-mang,<br />
§i maY prostti ; din hop; banditti, hop-mang, Si maT banditti ; din marghiola glumetti,<br />
italianesce mariolia, neogrecesce papytoVa, marghtolo-mang, §i maY glumeta ; etc.<br />
Acella-§T rollti gioca in alte vorbe romane finalulti andru, elleniculti av3p6;, din indo-europeulti<br />
nara=anra cu intercalarea euronica a lui d intocmaT ca in francesulti gen-d-re din gener,<br />
samscritulti§i zendiculti nar, celticulti nerth, sabinula nero, albanesulti nteri, adeca erstS§T<br />
omti sea barbatti ca Si man; buna-Ora: flaccii-andru, ce de mai //data; copil-andru, ce de<br />
mai copild etc., era intr'unti basma poporanti fOrte vechiu: setet-andru, ce de maY setosit;<br />
chitaclu- andru, ce de maY tute; falca,cU- andru, ce de maT falcosii3<br />
.Flan §i andru n'ati pututti remane in graiulti nostru decata dela Dad, uniculti stratti primordialti<br />
peste care se suprapusese immediatti elementulti latinti.<br />
atan in cuvintele romane compuse fiindti o simply intarire, cats dero sä cercetamti valOrea<br />
luY orto, in care se copprinde simtulti fundamentalti alla vorbeY ortomang.<br />
Acesta orto este cu totulti nedependinte de greculti bp06q, dreptti, a caruia forma dorica.<br />
popek* correspunde arianuluY vardhe de unde anevoia se pOte deduce tema orto, evidamente<br />
nascuta, ca §i 'Ott din .7A dintr'unti prototipti arta.<br />
Erodotti slice ca numele cella anticti alit' Persilorti a fostti 'Arccice Si ca'n limba lorti cuventula<br />
arta insemna ce-va mare, gym%<br />
Lessicografulti Essichiti este Si maY esplicitti.<br />
Intr'unti passagiti ellti ni spune ca vorba arta avea persianesce trey intellesuri: mare,<br />
p.iyac;<br />
luminosti, Acy.isp66; Vitezi1: ApTatot, el tiptoe; 'zap& llipaate.<br />
Intr'unti aka loch mar adauge ca forma artad insemna la Persl «drepta*: 'ApTceec,<br />
GI Bixatot, STcb Ma ro%<br />
Mare, luminosti, vitezti, drepta, ecce dera unti bogattigruppti de acceptiuni alle termenuluT<br />
arta in antica limba persiana, tote fOrte apropiate de ceia-ce esprimati Dacil prin orto.<br />
Rawlinson a adunatti din fontane classice urmatorulti registru de nu mi proprie medo-persice<br />
copprinslenda cuventula arta, pe carT nu T-a fostti greti a le esplica cu agiutorulti limbeTzenclice:<br />
Wrtabardcs, din arta Si v?reto, celebru : forte celebru;<br />
j'lrtabarzancs, din arta §i berez, stralucitti: forte stralucitti;<br />
c7Irtachacus, din arta §i hakhci, amicti: forte amicalti;<br />
Wrtapatas, din arta Si paiti, domna : mare domnti ;<br />
Wrtasyras, din arta §i aura, sore: luminosti sore;<br />
1) ALEX., reel. popor.) 1.<br />
2) Ib., 12.<br />
3) SERREA, Timid lei Titling, fn Colamna lal Tralan6,<br />
t. 3, p. 66. No intellegema net de a manta d CIPARIU,<br />
GrammatioalimbeI romane, Bunn, 1869, in-8, t. I, p. 360,<br />
e5's1 InehipueseL eit andru este o terminatiune deminutiyin,<br />
(Aaiun ea essemplu pc alfeilandru. In acestil euventii<br />
Mime voi4elltin e deminutivu, pe Audit andru, din contra,<br />
:<br />
fllti augmentezit, dandu-Iacceptiunea de : ea de mat *end.<br />
4) AHRENS, De di elect o dories, GOttingte, 1813, in-8, p.48 .<br />
5) PICK, Vegleiehendes Mrterbuoh der indegerma,<br />
nleohen Sprachen, Gittingen, 1871, in-8, p. 184.<br />
6) HEROD., Ur, 61.<br />
7) Ibid., VI, 98.<br />
5) HESYCH., V. oteraios.<br />
0) Ibid., v. devoihe. Of. STEPHAN. !MART., V. OeVIIIN.
truntutu 111, # 57. 143<br />
Artaxerxes, din arta si kh,satra, rege : mare rege;<br />
Wrtochmes, din arta §i takhma, tare : forte tare etc.".<br />
In limba zendica arta ni appare sub formele collaterale : areta, ce-va perfectd ; aretha, lege;<br />
ereta, inaltti; erethi', dreptate; erethwa, adeveratd etc.<br />
Cuventuld arethamanr, dreptd, legalti", reproduce pens si partea finals din alld nogtru<br />
ortomanii, pe care'lti regassimd de assemenea in numele proprid persiand qtrtamenes<br />
Din limbele eranice moderne, totti acs appartind armenuld ardar si osseticuld aldar in intellesd<br />
de stapanti", erti Pictet reduce la aceTagT tema pe celto-irlandesulti art, nobild",<br />
si Curtius pe greculti eipn, dreptd, pe apertl, forts, pe apt in eiptaToc, cellii mal bunts etc.".<br />
Arms maT puts mentiona pe modernuld persiand ard, voTnicti.<br />
TOte acestea ne readducti la a orto-manuld o romanti.<br />
`Ore°, primitivamente arta, implicandti ideia fundamentals de ce-va bunt, dreptd si vitezt<br />
totd-o-data, adeca unti complessd ce s'artl puts traduce prin voTnictiv finalulti man vine de<br />
maT intaresce acesta notiune, astti- feliti ca orto-man vrea sA clica : e fOrte voTnicti R.<br />
Dern constatandu-se antica essistinta si nuantele de semnificatiune alle cuventuluT<br />
orta conservatti chTard in limba romans, dupa cuma constatarAmd in acellasT timpd totti<br />
in limba romans cuventult jilt, ce este ore
2134<br />
ISTOIiIA TERRITORIAL!,<br />
Puntuld, la care trebuT sä revenimd dupa acesta lung, escursiune, este duplicitatea nominala<br />
a GiuluT.<br />
Pe lOnga Sil, pastratti in gura poporulul nostru si care cata sä fi fostd numele parpT<br />
superi6re a GiuluT, cacY nu pe campid, ci in regiunea muntOsa se operase ammesteculd elementuluT<br />
latind cu cello dacicd dandil nascere nationalitatiT romane, acestti fluviti maT<br />
purta totd atuncT in portiunea'T de giosd unti aka nume, ce se afila inscristi peste putint<br />
dupa cucerirea DacieT in pretiOsa compilatiune a luT Ptolemeti.<br />
Immediate spre appusti de Oltti qi immediatti spre restiritti de Terne0i, in maY multi<br />
appropiare de cello 5.nteiti, geografulti alessandrinti face a se versa in Dunare, nu departe<br />
de gura riuluT Cebru de pe mallulti oppusti anti BulgarieT, unit fluvid in care degTa Ukkert<br />
a recunnoscutti pe and nostru Giti.1<br />
Ptolemeti, dupa tote editiunile, i11t1 numesce TaPv; derd tote manuscriptele, de altd parte,<br />
ne autorisa cu acella§T drepttl de a citi Apatfl.,<br />
cad atatti in testti precumti §i pe mappa<br />
acesta cuventd figureza nedespartitti de prepositiunea elisibila mea, astu-feliti ce de'naintea<br />
testuluT KaT0p043,006KOT01A00 depinde dela perspicacitatea editoruluY de a preferi pe Itca' 'Apapc,svoc<br />
nosalAoLS sett pe %as& `PaPavoc =ape, adeca: «catrt riuld Arabti" sett a catra riuld Rabd s, una<br />
din doue.<br />
Zrabd sett Rabic, orT-cumti s5, fie, vomit desbatte alurT originea qi semnificatiunea acestuT<br />
nume; ad d'o cam data ne marginimd a constata ca aqa se chTaml Giuld in Ptolemeti.<br />
Pentru a preveni in asta privintl orT-ce controversa, ecce in fac-simile buccata oltena<br />
a DacieY dupa codicele vatopedianti din secoluld XIII, cello maY vechiti manuscriptd cunnoscutd<br />
alld opere luT Ptolemed :<br />
45<br />
4<br />
a<br />
0<br />
A 0<br />
Z2Miivatot<br />
Tavaj<br />
Ern-<br />
Ta,<br />
zeirpAz<br />
C<br />
oe<br />
0<br />
g KOT.<br />
axov<br />
.<br />
nuns rea)<br />
r'astia<br />
xs;c2, esa 21Ivaois,<br />
Acollo derd unde se descarca in DunAre, Giuld se chiama 7/rabd set Raki, numele ce'r<br />
dedera probabilmente invecinatiT Mid de long, Pamapia MuaGiv) facendu-le apoY cunnoscutd<br />
1) Geogr., III, 2, p. 603: glibabon=Schylly.-- RATAN-<br />
CSICH, De Istro, 47, credo c4 e Muresuld, uitAndu eft acosta<br />
nicl to Dunare nu se ',era, nicl intro 01th 9i Teme0<br />
'Meru<br />
110vq1aTAvat01<br />
A er Ata<br />
Kov<br />
-teas, Ilivav<br />
t:<br />
k<br />
tr<br />
,;(-7---)ea.<br />
f.., . -evim<br />
g :: _<br />
0<br />
,<br />
...I.<br />
ci....u.etriTtcrot<br />
"!C<br />
^14<br />
N...s.<br />
4.,<br />
ti<br />
x<br />
44 ''''''<br />
Rs<br />
0-3 0 4.1<br />
A<br />
nu curge, nicY aprOpe de gura CibruluY nu seadii, treIconditiunT<br />
essentiale pe earl tote le satisface<br />
2) Geographic de Ptolemee, ed. Sewastianoff, Paris, 1867<br />
in-4 maj., p. XXXIII Ri LXXVIII.<br />
0<br />
60<br />
P/Y1-<br />
0V0V<br />
46
STUDIULU 111,1 59. 286<br />
Grecilorti, prin intermediulu carora va fi agTunst pene la Ptolemet ; maT tncollo in mung<br />
acesto fluvit se 4icea silo, transmittendu-se cuventult prin mostenire dela Dad la Romani<br />
si persistandt pene 'n clillele n6stre.<br />
§ 59.<br />
CONCLUSIUNEA DUPRE FLUVIELE BINOKE DIN MUNTENIA.<br />
In paragrafiT preceding ne-amt incredintatt ca :<br />
z. Dunarea din vechimea cea maT canunta a purtatt doue numT .Y.ster dela gura pene<br />
la Oltt, adeca to regiunea campena, si Wanubius dela Oltu in susti, unde'sT sparge longa<br />
Orsova unt drumt intre Balcant si Carpag;<br />
2. Oltult avusese eresT doue numT: alaris pe sesst §i ,:711ta in munti;<br />
3. Giulti de assemenea se chiama Arab set Rab in partea'T inferiors, pe cando locuitoriT<br />
zoneT de sust tilt cunnosceat sub numele de 811;<br />
4. In fine, dupa ce demonstraseramt maY de'nainte ea Argesult se numla 4Iarisca pe campia,<br />
amt aratath apoi in trecett anticitatea nume alit set eArgas, assupra cdruia<br />
vomt aye a vorbi pe largt maY departe in monografia urbilord si carele nu incgpea<br />
aiuri decatti la cursult superiors alit acestuT fluviti.<br />
ester-anubius, ataris-eAlta, atarisca-cArgas, ecce dert o bogata binomitate<br />
fluviala, din care inse RomaniT nu cunnoscti decatt numile celle curatt munt6se: _.)uncire §i<br />
nu Istru, 'Oita si nu Maris, Ciiu si nu Arab, Orgeg si nu Marisca; ceTa-ce probeza Inca 0<br />
data ea nationalitatea nostra se nascuse esclusivamente pe plait, de unde s'a pogoritti pe<br />
sesst cu multi maT tarclit, avendt degla o limbt formats.<br />
Fata cu acestt tabellt binominalt se mar nasce o noun intrebare.<br />
Affara de Dunare, care appartine asa 4icendti Europei intregT, celle- l'alte trey fluvie alle<br />
nOstre date cu doue numT, °hula, Giulti si Argesult, se afla tote in giumetatea cea occidentals<br />
a Terrel- Romanesci.<br />
De ce Ore O. nu fi fostt tots asa de binome riurile ce-va maY orientale, maT cu sema<br />
Dimbovita si Ialomita?<br />
Problema fiindt dintre celle maT interessante, suntema datori a-T accorda unt mornentd<br />
de attentiune.<br />
§ 00.<br />
DE UNDE it PANE UNDE AU LOCUITU SLAVII IN MUNTENIA.<br />
Multi cent mare )1inlovita, rtuletulnimlovnicg ce se versa in Neslovt, periult 53iimbg din<br />
Prahova si periult $umbravent din Tutova, tote deriva din tema slavica climb, avendd semnificatiunea<br />
de stegiaro, de unde limba romans are dumbrava: (quercetum, Eichenwald) si<br />
dumbravnicii (melissophyllum, Waldmelisse)1.<br />
Toth de acollo maT avemu noT dimbd (collis, Hugel), cad verbult duliti set dimbiti insemna<br />
la SlavT a sta in sust, erectum stare, ceTa-ce se applied d'o potriva cdtra unt arbore<br />
si catra o<br />
movilaa.<br />
Lassandt inse la o parte acceptiunile celle secundare, vorba climb esprima in tote dialectele<br />
slavice, vechT si noue, ideTa principals de stegYarzl.<br />
D. Bolliact dice intr'unti articolt ;<br />
Pentru ce apele veilt alle DimboviteT se chTama vort spune-o norocitiT gene -<br />
ratiunilorti viit6re *3.<br />
Fart a astepta mortea generatiuniT presintT7 noT vomt respunde de pe acumil venerabiluluT<br />
nostru archeologt, ca apele celle vercg alle Dimbovitei se chiama Dimbovita tocmaT<br />
2) MIKLOSICH, Lexie" 190.<br />
I) Lexicon Budanniny 200. 8) Tgrgovistea,In Column lni Traianfiy t. 3, p. 301.<br />
84
280<br />
1STOR1A TERRICORIALA<br />
pentru ca Slavi lorti de pe la inceputulti evuluT mediti, ca si d-luTBolliacti maY de-una-cli<br />
elle se parusera vergt.<br />
Winzbovita se descompune in trey partT constitutive egalmente slavice<br />
1. Radicala d2mb, stegiarti;<br />
2. Desininta adiectivala va: dtmbo -va, prin care cuventulti Tea intellesult de a a stegYaruluY",<br />
adeca ((NO. de stegTarti a ;<br />
3. Suffissulti ire, generalmente deminutivti, aci totusT semnalandti numaT substantivarea<br />
adiectivulul D2mbova, ca srn<br />
o multime de alte casurl de numY proprie locale, cullese de d.<br />
Miklosich4.<br />
'Inzbovita cea verde, dupe cumd o numesce d. Bolliacti, nu este filologicesce alto ce-va<br />
decatti o a NI de stegiarti a, ern niddecumti unti Messia allti generatiunilorti viitOre, sett vr'o<br />
imaginary vorba latind Ambaevites, adouevilea, dupacumtitSYtnchipuTauntirespectabiltti filoromant15.<br />
SA trecemtl la Ialomita.<br />
D. Bolliacti, pe care ni place a'lti city de cite orY este in gTocti observatiunea esteriOra<br />
a lucrurilorti, ni spune:<br />
a Cine pOte vice ca. Ialomita nu este cea maY galbend garla ce avemtl in terra nostra ?a6.<br />
D-sea retacesce inse ca,ndti esse din familiara sfera a impressiunilorti de pe nature, adaugandti<br />
ca art fi cititti in nesce crisOve de pe la i 600 chTarti numele de 'Qalbena si cd insa-sT<br />
vorba Ialomita arti deriva din reab doricti (!) si din mita, a galbenti intr'unti dialectic celto a(?).<br />
D-sea retacesce, cad:<br />
1. In istoria nu se vorbesce cu a foilletandti prin chrisOve gassescti= dupe cumti se esprima<br />
d-sea, ci se indica datulti cronologicti allti documentului si loculti numerotatti unde se affla ;<br />
2. Nu numaT pe la 1600 acestti riti purta actualulti seta nume, derti Inca la 1387, intr'unti<br />
crisovt anti monastiriT Nucetulti, unde Mircea cent Mare daruesce calugerilorti tote<br />
b bile penis la guraJdomitet: a dori do ustie Jalovnitzi DI;<br />
3. Dace Ialomita s'a nascutti dintr'o inchipuitalimba mixta celto-dorica din anticitatea cea<br />
maT departata, apoT uricariT romanT de pe la 1600, call nu scieati nicY doricesce, nicY cu<br />
atatti maT putinti celticesce, cumti ore O. fi pututt ghici atatti de bine a acea constructiune<br />
verbala vrea sä cal a Galbena a?<br />
Astti- felIu, din tote teoria d-luT Bolliacti numaT culOrea galbend a IalomiteT remane in picTOre,<br />
duffle differindti in adeverti adessea prin nuante, fie din causa compuneriT geologice<br />
relative a albielora, fie din a diverseY nature ski dispositiunT a malurilorti, fie din a materialuluT<br />
de alluviune ce carry.<br />
NoT amts vecluttl maY susti el Dimbovita, desi verde, totusT nu s'a numitti verde, ci numal<br />
prin associatiune de idee cu verdeta s'a visit a foid de stegTarti.a<br />
Totti asa Ialomita, in locti de a se dice galbend, sY-a capetath unit nume dupe o aka proprietate<br />
a sea maT pronuntata, care pOte se, fie cu gdlben4d tntr'o relatiune forte indirecta.<br />
Deca popOrele art chiama tote riurile lorti numaT d'a-dreptulti dupa culOre, vocabularulti<br />
idrograficti arti trebui se, fie fOrte scurtti, de Ora-ce numerulti culorilorti propritt vise<br />
este de totti marginitti.<br />
Forma cea corrects a numeluT Ialomita, pe care amts veclueo in diploma mareluT Mircea,<br />
nu este cu m, ci cu v: a Ialovita 2.1<br />
4) Me slavlschen Ortsnamen ans Appellativen, Wien,<br />
1872. in-4, p. 22: iDas Suffix itza tritt an Substantive and<br />
Ian Adjectiva; im ersteren Palle bildet es Deminutiva; im<br />
iletzteren substantiviert es.* Probe de a doua sped& : Belitza,<br />
Blatnitza, Borovnitza, Brankovnitza, Brestovitza, Bre-<br />
znitza etc., intro earl Dubovitza, Dubstitza, Dubnitza, Dubovitza,<br />
de aceiall radicalit cu Dtmbovita.<br />
6) VAILLANT, 1, 88.<br />
6) Supra note, 3.<br />
7) Adele m-ril Cozia, legiitura nr. 40, In Arehivulii Statulul<br />
din BucurescI.<br />
:
STUDIULU Ill, § 80. 267<br />
2si din crisovulti mircianti: Ialov-vita provine din facultatea limber slavice de a adauga<br />
acestti sona catra suffissulti ita sett de a'la supprime, purr §i simplu dupa consideratiunT<br />
momentane de eufonia.8<br />
Cu primitivulti v Ialomita ne intimpina degia in scriitoriT bizantinT din secolir VII §i VIII<br />
dupg Cristo<br />
Teofilactu Simocatta, morta pe la annula 64o, o numesce 'HX(Pacyla.9<br />
Calugerula Teofanti Cronografulti, ngscutd pe la annulti 784: 'apt:012.1°<br />
Schaffarik transcrie ambele aceste grecisme prin Movace" §i traduce insu-sT numele, ca<br />
si cello nostru incaT", prin Ialomita.<br />
NoT credemti ca. o transcriptiune maT adecuata din gmtpada §i SOcocia este Ja lovka.<br />
In adeverti, a§a se ()ice Ialomita §i in cronica maghTara a lur Iona de Kikullew din secolula<br />
XIV."<br />
Suffissele 4a §i ka fiindti perfectamente ecivaliniT inlimba slavica., mar allesa in numr proprie<br />
locale, Dimbovila se chiama une-orT si ea Dimbovca."<br />
Elementula materialti alla cuventulur ninda determinate, sa ne 'ntrebama acuma: ce<br />
vrea sa clica Jalovita sea Jalovca?<br />
CeTa-ce caracteriza regiunea propria clisa a Ialomiter nostre, dupg. cumtl arna indicat'o<br />
degia in parte vorbinda despre bordeie, este o pustietate mlascin6sa §i nerodit6re, unti<br />
felTu de Sahara a Dade,<br />
Descrienda sub annula 590 espeditiunea BizantinuluT Prisctl contra Slavilorti dela Ia lomita,<br />
Teofilacta 4ice :<br />
111)5.ndo peste mlascine, GreciT s'aa incurcata intiuna pericold estrema, incatd t6ta o§tirea<br />
a art fi peritt, decd tribunulti Alessandru nu reu§ra s'o scota cu grabs din acelle locum Wean<br />
§1 noroi6se. 91"<br />
BizantiniT trecusera atuncr Dunarea la puntula numitti actualmente Vadula-oir, de bra -ce<br />
Teofilacta ni spune ca. mar indata er ati §i sossitti la Ialomita, ceTa-ce e peste putinta la<br />
orY-ce alts trecet6re danubiang., cacT immediate mar susti numer6se insule desfact Istrula<br />
in mar multe ramure, ere immediatti mar grosti se intrepune intre ella §i Ialomita uriapla<br />
brata dunarena Borcea.<br />
Peste catT-va annT GreciT trecti Dunarea intr'und alto loco cu multd mar spre appusti,<br />
anume unde-va intre Turtucaiu §i Silistria, cacT Teofilacta ni areta ca. era departe de Ia-<br />
lomita; §i apor mergenda inainte spre acesta rig, er nemerescti scrlitorult bizantina<br />
upeste nesce locurl Pei ceps, retacindu vr'o trey Mille. I 16<br />
Teofanti §i traducetorula sea latina Anastasia Bibliotecarula, care traia pe la annulti<br />
850, sunt nu mar putina esplicitT assupra naturel fisice a spatiuluT intermediarti dintre Dunare<br />
§i Ialomita: arida inaposape loca. D "<br />
EY bine, acesta sterilitate a terrer ialomitane de giura in grurti trebura sg. fi isbita pe SlavT<br />
mar multti decatti chiarti culorea galbena, care impressionase atatti de multa pe d. Bolliaca.<br />
S'ara putt vice, ce'T dreptti, ca ideia de ga/berig, fruncla galbena, fats galbena, nu e Para<br />
legatura cu ideia de sterilitate; noT totu§T suntemtl dispu§r a crede ca la formatiunea numelur<br />
Ialomiter acesta poetics associatiune n'a grucatti maT nicr unti rolla.<br />
8) DOBROWSKY, Institutiones linguae slavioae, Vindobonae,<br />
1822, in-8, p. 307: ailliqua pro itza amant nitza:<br />
epievnitza, kormitelnitza, chranitelnitza etc 3<br />
9) Historia, ree Bekkerus,Bonnae,1734,in-8,p. 257, 279.<br />
10) Chronographia, rec. Classen, Bonnae, 1839 , in-8, t.<br />
1, p. 425. Cf. ibid.,ANAsmstus, Historic ecclesiastics,<br />
t. 2, p. 129.<br />
11) Slow. Stun., 567,568.<br />
12) Cron., 1, 116. $incai aaduce numaT pe Teofanii, nu<br />
9i pe Teofilactil, carele iuse acesta este mat importantft.<br />
dice --<br />
13) In Chronicon Budense 329: 'cum exereitu prodicto<br />
?<br />
.fluvium Panetta, ubi fortalicia et propugnacula erant per<br />
eVlachos firmata, potenter expugnando pertransienso. In<br />
paleografia latin6 n §i u scriendu-se in acella-§1<br />
moth%, a-<br />
vomit tab dreptulti de a correge Months in Mucha.<br />
14) Dm: DOMbOyCha 0 -- Cf. micLosicu, Die slim Ortsnamen,<br />
p. 19, § 7, si p. 22, § 20.<br />
15) THEOPHYL , lib. VI, cap. 8.Cf. STRICTER, II, 58.<br />
16) lb, VII, 6.<br />
17) THEOPHAN t I, p. 426; t. 2, p. 129.
289<br />
1STORIA TERRITORIALA<br />
OrY-cumti sä fie, este certli el sterilitatea predomnesce in casulti de fats, assupra galbenellet.<br />
Adiectivulti ialov, de unde ialovira Si ialovka, ca §i dimbovita§i climlovka din climb, doue forme<br />
substantivale ecivalint; insemna in tote dialectele slavice: aridtt, sterpii, neroditorg, fie vacca,<br />
fie camptil fie (Sig, fie arbure."<br />
Ialomita, care scalds inde§erta profilulti vastuluY baragant.1 fara salt' p6ta fertilisa, este<br />
fluviulti cello maT sterpti allti RomanieT.<br />
Amti demonstratti ca Dimbovita cea verde §i Ialomita cea galbena sunt nesce numT eminamente<br />
slavice, pe carY Romanulli nu le -arts pute traduce decato prin Joii - de -steg Yari1<br />
§i Sterpg.<br />
Vomit vorbi aYurT despre Prahova, Ilfovti, Cricova §i celle-l'alte rine secundare, tote nu<br />
mai putinti slavice prin nomenclatura. §i tote in patratult campena orientalti aliti MuntenieT.<br />
Aci este locult de a constata atata cal de calla ssista Dacia, Slavil, ca elementti<br />
compacta, n'ati locuita nicY o data §i nicY o data n'ati fosta in stare de a parunde in Terra-<br />
Romanesca decatt numal si numaT in portiunea territoriala copprinsa intre Dimbovita §i<br />
Ialomita, agTungendu spre appusti pene la Arge§ula de &sit §i intindendu-se spre resarittl<br />
dincollo de Buzea.<br />
Despre Moldova noT nu vorbimtl aice.<br />
Oltenia si muntiT dela Muscella pent la Vrancea ati fostti pururea vergurq de orT-ce<br />
impoporare slavica.<br />
Teofilactti §i Teofanti, scriitorY de cea, maY inaltd autoritate, cello anteiti fiindti contimpurent<br />
evinemintelorti §i cellti aliti douilea basandn-se pe memorie sincronice, marg-inescia in<br />
modulo cells maT decisivti Slavonia dela Istru, din secoluTti eY de apogeal intr'o sfera ce-va<br />
in stanga §i ce-va in drepta de Ialomita, nu maT incollo.<br />
0 mArturia totti atata de prefi6saogassima in Bizantinulti Menandru, unti scriitora erosi<br />
contimpurena evinemintelorti, carele ni spune sub annulti 58i ca hanulti Avarilorti, ce locuTaa<br />
atuncl in partea occidentals a Teme§ianeY, fiindti irritato pe SlavT din causa refusuluT<br />
lord de a-T plati unti tributti, trece Dunarea din Ungaria in Serbia, pa§esce prin Vita<br />
Bulgaria pend la Dobrogia, aci trece din noti Dunarea, naturalmente unde-va intre Braila<br />
si Silistria ca linia correspundet6re littoralulul dobrogianal §i apol preda terra slavica,<br />
adeca presmele IalomiteT, ca §i 'n Teofilactti sea in Teofana."<br />
Deca SlaviT arts fi lOcuitti in Oltenia sea macarti putinti spre appusti de Arge§a, ore nu<br />
era absurda din partea Avarilorti de a veni sa 'T caute tocmal prin Dobrogea, pe canda nu<br />
aveati, ca unit ce domniati in Teme§iana, decata se treca Dunarea pe la Severinti sea pe<br />
la Magurelle, orT se viva pe uscatti prin rerciorova ?<br />
Este dera invederatti ca in secolil VI, VII §i VIII possessiunile slavice in Dacia nu se<br />
intindeati spre occidinte maT departe de Dimbovita, era centrult puteriT lora, unde venTaa<br />
sä-Y isbesca successivamente GreciT §i Avarii, era in vecinetatea IalomiteT.<br />
NicT unti poporti slavicti n'a lOcuita vre-o data in Dacia spre appusti de Arge§a, §i maT<br />
cu sema in Oltenia; nicY unti popora slavicti, affara dora de cate unti isolate satuleta serbtt<br />
sea bulgarti, colonisatti de peste Dunare §i adapostitti sub deplina dotninatiune a elementuluT<br />
romana, §'apoT chiarti acesta cu multi maT inc6ce de secolula VIII.<br />
StrabattutT pe pamentulti romanescti cam intre anniT 300-400 dupe Cristo, cacT prima<br />
mentiune despre stabilirea lord la noT se affla in Cesariti, fratele santuluT Gregoriti Teologula,<br />
adeca untiscriitora din secolula IV", Slavii occupara aci territoriulti tout -d'a-una cello<br />
18) KARADZICZ, Los. sorb., 246, ad votes Jaiovitza §i lalovka.M1KLOSICH,<br />
Lex. Palaeosl., 1145, verbo 'don).<br />
PFUHL, Lausitziseh-Wendisches Worterbuch, Budissin,<br />
1866, in-8, p. 230: eIalowy, unfruchtbar, gelt.* etc.<br />
19) MSHANDER, ap, STRITTER, II, 48.<br />
20) Bibliotbeca Patron', Lugduni, 1677, in -f, t. 5, p.<br />
773. Acestl important1 communicatiune o datorescii reposatuld<br />
Merl pArinte A. HASDEU, trdMittadll-MI-0 la 1870<br />
in urma publiearil studiuluI meil: Limbs slavIcli la Rai<br />
maul In (panda Tralanu,
STUDIULU 111, 1 80. 289<br />
maY putint locuitti din causa acellorti omoritore conditiunT climaterice, pe carT noT le descriseserama<br />
maT susti din diverse punturl de vedere.<br />
Cuma-ca la venire eT nu gassisera intre Buzeti Si Dimbovita maY pe nimeni, nemerindti<br />
tntr'unti felTu de pustin, doveda este, intre celle-l'alte, cg n'a fosta cine sa li spuna nicT<br />
incai numirile celle vechT alle localitatilora; numirT ce se transmittti generalmente fhra nicT<br />
o modificare din poporti in poporti Si din ginte in ginte, maT allesti in privinta fluvielort,<br />
alle carora mallurT sunt maT totti-d'a-una Si maT pretutindenT celle maY lOcuite, astti -felTu<br />
cg peste miT de anni Yretos allti luT Erodotti este tott XrutU, tAlutus allti luT Nwvius este<br />
totti 'Mg etc.<br />
Din Teofilacta, din Iornande:1 din imperatulti Mauriciti22 §i din alte fontane mediane, pe<br />
carT nu ad este pentru noT loculti de a le cita, ne incredintama el spre norda dominatiunea<br />
Slavilorn in Terra- Romanesca, adeca in regiunea IalomiteY cu o costa la Dimbovita §i o<br />
costa peste apa BuzeuluT, nu maY multa decata atata, se intindea in susti pene la z6na<br />
padurilora, prin urmare pene la briulti territorialu intermediarti intre pOlele Carpatilora §i<br />
Dungre.<br />
Tog pene la unulti caracterisandti locuinta danubiane a Slavilorti prin mlascine ;I padurr,<br />
qi absolutamente neminT prin piidurt mung, a§a derti este in cestiune laturea cea n2lo,scinopadurZa<br />
pe care o canta din vecinetate Ovidia :<br />
Non avis obloquitur silvis nisi si qua remotis,<br />
Aequoreas raueo gutture potat aquas.93<br />
Yadurile celle depdrate in micla-locula balfilora secie, despre cart vorbesce aci poetula, nu<br />
erati in DobrogYal nu numaT pentru ca nT -o spune termenula remotae, dead §i pentru ca<br />
acollo nt; se gassTaa nicT arborT isolag, necuma padurT:<br />
Poma negat regio: nee haberet Acontius in quo<br />
Scriberet hie dominae verba legenda suae;<br />
Aspiceres nudos sine fronde, sine arbors campos!'.24<br />
Celle doue versurT din Oviditi se refers la aceia-§T parte de loca, pe care noT o vecluserama<br />
descrisa in Teofilacta, Teofanti, imperatula Mauriciti etc.<br />
Este terra ialomitena.<br />
Pe timpula luY Augusta, in vecula de midi- loch, asta-4T, ea nu s'a schimbata nicT o data.<br />
Tragenda acumti pe chartg o linia dela Braila prin Buzeti §i Ploiescl pene la Tergovi§te,<br />
apoT dela Tergov4te prin Bucurescl pene la Oltenita set Callara§a, §i 'n fine de aci pe Dunare<br />
ero0 pene la Braila, ni putemu forma o imagine approssimativg. a Slavonia danubiane<br />
dintre secoliT V-V11.14, notanda inse bine ci£ pe acestti spatia dessimea elementuluT slavicti<br />
era forte disproportionata, avendn maximum la gura IalomiteT Si scaslenda din ce in ce mai<br />
multa in mesura departariT de acollo.<br />
Pe cats este de certti ca Slavil ati botezatt la noY Dimbovita §i Ialomita de'mpreuna cu<br />
celle-l'alte riurT maT micY din portiunea ost-sudica a TerreT-RomanescY: Prahova, Worn,<br />
Cricova, Telegena, Milcovtl etc.; pe catti este de certti ca, la wclarea lord in morbifica<br />
regiune a mlascinelora danubiane, eT o gassisera aprOpe pustiai tottlpe atata e de certti<br />
ca strabuniT nostri incepusera anume in urma Slavilorti, descinclenda din muntiT OltenieY<br />
§1 aT MuscelluluT., a inainta gradate in ac-esta directiunei_dandti la fie-ce passti peste nesce<br />
numirT locale slavice degia inradecinate, pe cad 1f -all 1i<br />
adoptatti in cea maT mare parte.<br />
inte'mplata in urma luT Teofilactu, Menandru, Iornande, Mauriciti §i a cellord-ratte fon-<br />
21) De reb. Get.,, V; gHi paludes silvasque pro eiitatibus<br />
hoeutn.<br />
22) Strategicum, XI, 5,<br />
23) Pont., III, 1.<br />
24) Trist., III, 10,
270<br />
<strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
tine istorice de pent la 65o, mi§carea Romani lora spre Ialomita se pote fissa cu destula<br />
precisiune In<br />
intervallula secundeT gTum6tAtT a secoluluT VII, adeca vr'o cincY sute de anni<br />
§i maT bine dupe intrarea legionarilorti luT TraTanti in munt6sa lature appusena a DacieT.<br />
Pane atuncT stramoiT nostri nu se intdnisera nicAirT qi nu aveati unde sA se intelnesca<br />
nicairT cu elementula slavica, carele se ferTa pururea de plaTu, urcandu-se in regiunT delurose<br />
dora In casurT de forta maiora, calla strimtoratti de pretutindenY nu avea incotro sl<br />
apuce; pe canda din contra nationalitatea romane, antics odrasla alpo-pireneica, se ferTa<br />
pururea de cAmpil, pogorindu-se de nevoid in §essa numaT §i numaT calla nicT intiuna<br />
fella nu putea sä incapa la munte.<br />
Este Inca o applicatiune a legit istorice de influintiz' territoria7.4 postumci, pe care nor ama<br />
desbAttut'o pe largo vorbindti despre differinta dintre GetT §i Dad.<br />
SA trecema acuma la apele oltene, prin carT vomti inchidiaidrografia munten1 din epoca<br />
lul Oviditi.<br />
§ 61.<br />
LIMBA BACICA, LINDA SLAVIC). gl LIMBA<br />
Primula ria interiorti, pe care l'ati cunnoscutti RomaniT descallecanda pe territoriula MuntenieT,<br />
a fosta riuletult Cerna, la hotarulti intre Teme§iana §i Oltenia.<br />
In epigrafia daco-romane din epoca colonisariT §i maT inc6ce numele acesteT ape, care<br />
este de o importanta idrografica atata de mica, gToca unti rolla forte insemnata din causa<br />
statiuniT militare omonime, unde insu§T cuceritorulti DacieT stabilise o colonia Latina.<br />
D. Laurianti resume in urmatorula passagiti indicatiunile anticitatiT assupra CerneT:<br />
aRuinele acesteT cetatT romane sunt in anghiula de catra nord-vests cella formate de<br />
Dunare §i deriula Cerna, care se versa intr'insa sub 4o08', 44040' Fundamentele castellu-<br />
.luT formeza unti patrata a caruT linie parallels cu Dunarea face i 20, cea-l'alta parallels<br />
cu Cerna zoo de pa§T. Deft cetatea trebuT O. se fi intinsti cu multa maT departe<br />
prin acesta valle. Urme de zida, affara de fundamentele castelluluT, se maT veda in deoa<br />
sebite locurT. Caramidele Si cimentulti nu lassa nicT o indouinta assupra romanitatiT acestorti<br />
ruine. Fam6sa fu in vechime asta cetate ca o colonia fundata chTara de impera-<br />
41 tulti TraTana : in Dacia quoque Zernensium colonia a Divo Traiano deducta iuris Ita-<br />
.lici est, dice iurisconsultuld Ulpianti. Inscriptiunea cea luata de Caryophilus din bane Era<br />
culane face dintr'insa o statiune military : expraefectus Legionis V stationis Vernensis. Tabs<br />
lele cerate spunti §i de unti Gioue Cernenti: Artemidorus Apollonis Magister Collegii<br />
jovis Gerneni. AicY era a doua trecet6re peste Dunare din Mesia in Dacia. Positiunea geografica<br />
a loculuT acestuTa e drepta insemnata §i de Ptolemeti, care'lti numesce .1)ierna, Si<br />
a de Tabla Peutingeriana, care'la numesce Verna..'<br />
Deca voma rectifica ca'n inscriptiunea dela Mehadia este Tsiernensis, era nu (iernensis9,<br />
schita d-luY Laurianti va fi corrects.<br />
A§a der6 riuletuld Cerna din Oltenia §i Teme§iana se numTa astti -felYu degia in epoca<br />
Dacilora.<br />
Dera cuventula `Gerna este totti ce pOte fi maT slavica! esclama panslavistiT3.<br />
DecTinchiaid den§iTDaciT ati fostti SlavT.<br />
S'a pre grabita conclusiunea.<br />
Este drepta ca'n tote dialectele slavice vorba czern, czarn, czorn, insemna negru.<br />
1) LAURIANU, Istrlana, in Magi& tat., II, 119-121. 3) SCHAFFARIK, Abk. d. Slaw., 177 CZERTKOV, 0 pa-<br />
2) KATANCSICH, Tab. Pent., I, 373. Geogr, epigraph., reselenii thrakiiskieh plemen za DunaI, Moskva, 1861,<br />
II, 233, 294, 312, in -8e passim. RATANCSICH, Tab. Petting., etc
StUDIULU 111, 161. 211<br />
E drepta nu maY putinti ca numele riuletuluT -Gern2 se traduce romanesce prin<br />
adeca neyra, buns -6ra in admirabila ballada poporana despre Erculetan :<br />
Pe mall se opresce,<br />
Cu Cerna griiesce<br />
Nerd limpedia,<br />
« sac( de'ml spune:mie eta.. 4<br />
Cu tote astea, inainte de a risca o solutiune istoricula este datora a lua tote mesurele<br />
pentru a nu se poticni cumtl -va peste periculosulti : a post hoc, ergo propter hoc*.<br />
Limba dacica fiindtl de aceTa0 tulpina indo-europea ca §i graTurile germanti, great, latint,<br />
persiana, slavica etc., ore nu se p6te int6mpla forte Iesne ca o clicere ore -care O. fie<br />
commund sub aceTa0 forma la doue sea maY multe din aceste vere-primare, dupa cuma na<br />
sum latinti nu se deosebesce de nase germanti Si de nas samscritt?<br />
Possibilitatea uneTassemenTcoincidinte fiinda necontestabila, vine acumti o a doua cestiune.<br />
De§i forma dacica arts pate O. fie pe deplint aceTa-§T cu forma slavica, fth-a ca sä urmeze<br />
de ad ca DaciT ati fostti SlavT, totu§T ambele forme sunt elle ore in realitate a§a de perfectamente<br />
identice, dupa cumli o pretindti slavistiT?<br />
SA vedemti.<br />
La SlavY predomnesce sonulti palatulti cz, adeca a, pe care numaT SerbiT ran redusa la<br />
sibillantulti tz.<br />
Acestti elementti fonetica nu ni appare de locti in numele dacicti alla Cerner, alle caruTa<br />
forme in monumente sunt :<br />
T. In Ptolemea : ArEP"<br />
2. Pe Tabla Peutingeriana: Zierna;<br />
3. In inscriptiunea dela Mehadia: Zsierna ;<br />
4. La Ulpianti: Zerna.<br />
ApoY localitatT Invecinate cu aceliag nume, fie pe mallulti danubianti sudicti dupa unit,<br />
fie dupd altil chTarti in Oltenia actuala :<br />
5. In eNotitia Dignitatum D, fata cu versarea CerneTinDunare; Trans-diernis ;<br />
6. Totti acollo, o aka statiune in apropiare: Zernes5 ;<br />
7. In Procopia: Zipme,<br />
-Gerna din table cerate, citata de d. Lauriant, se apropia de Z-sierna din inscriptiunea<br />
dela Mehadia sea de Zierna de 132 Tabla Peutingeriana, confundandu-se c cu t, intocmaT<br />
precuma in cursulti evuluT media scribiTpuneati anacio' set oracio in loca de enatios<br />
set a oration .<br />
Sa classificama acumtl celle §6pte forme de maT susti.<br />
Duoe din elle sunt cu dentala d: 5)ierna.<br />
Una cu dentala t: Zierna.<br />
Forma cu z: Zerna seta Zernes, repetita de treT orY, adeca cea maY respandita, este una<br />
evidinte romanisma din lier-na, unit provincialismtl daco- romanti ca si'n zi din dies, tece din<br />
decem (ital. diece), za din deus (franc. dieu) etc.<br />
Forma cu ts: Zsierna, intrebuintata numaY intr'untl rondo, este er6§T o proprietate a dialectuluT<br />
latinti din Dacia in locti de Zierna, ca si'n tsera din terra, tsin din tenco, tserm din ter<br />
minus, tses din texo, tsevci din tibia etc.<br />
Frecuenta formeT Zerna indemnase pe unit' a o lira drepta primitive, cautlndu-T apoT originea<br />
in slaviculti erno, care insemneza simbure, Si ditanda doue lucrurT essentiale:<br />
ALEXANDRI, Poesie<br />
5) WICKING, I,<br />
popnlare, ed 2, p. 14.<br />
108-9.<br />
6) be aadlf., IV, 6.<br />
7) SULZER, Gesell. do trans. Dac., I, 141.
272<br />
'STOMA TERRItORIA.LA<br />
1. NicT o localitate slavica nu s'a numitti nicairT qi nicT o data dupa erne, ideTa de simbure<br />
fiindtt f6rte departata de orT-ce representatiune topics, maT allesti in privinta uneT ape;<br />
2. Vorba slavica z'rno provine dinteunt garna, de unde decurgti assemenea latinulti granum,<br />
germanulti kern etc. 2 incatt sonulti z in z'rno este derivatti din g Si fara nicT o legatura<br />
Cu d sett t.<br />
Asta-felitt, lassandtt la o parte forma induoT6sa 'Gana din table cerate, celle-l'alte §6sse<br />
se reducti la doue, carT ambele provinti dintr'una singura:<br />
1. Forma primitive cu o dentala, fie d seti t: Dierna sett Zierna ;<br />
2. Forma derivata din cea primitive, distingendu-se printr'o sibillanta, fie z sea 0 Zerna<br />
sett Zsierna.<br />
Ca resultatu dobandima ci£ prototipulti, prin urmare forma cea...dacica, anteriora celleY<br />
romane, necuma cellei slavice, se caracterisa printr'o dentala, era nicT decumti printr'o palatala.<br />
Derti pu§T intre doue dentale, nu cumti-va amti pute allege dintre elle pe cea maT correcta<br />
?<br />
DaciT cliceau eT Ore )icrna sea Zierna ?<br />
Se scie ca limber latine iY placea a schimba pe din t, mat allesti canda cello anteia<br />
precede de apr6pe pe unti r ".<br />
In acesta chipti este degia o probabilitate despre latinismulti former Verna, remanenda<br />
pe sema Dacilorti<br />
Dierna.<br />
Essista ?rise unit micla-locti de a demonstra acesta intr'unti modtt irrecusabila.<br />
In preti6sa glossa antics assupra botaniceT luT Dioscoridu, nor gassima ca uveratrum ni-<br />
Brumn, o varietate de elleborti remarcabila prin negreta radecineT qi chTarti a foilora, se<br />
numTa in limba dacica a prodiornap: IrpoUopva".<br />
Ecce dere) dacicula diorna sett dierna correspunclendil litteralmente cu latinulti nigrum;<br />
clicema diorna seta dierna, ca qi slavonesce czorna §i czernal ca qi latinesce vorsus §i versus etc ,<br />
sea dupa cumti qi la noT BucuresceniT facts picere din piaorg.<br />
CAM pentru prima sillaba pro, ea derive evidamente din aceTa§T radicals de unde all provenial<br />
maT multe numirY indo-europee de vegetale, buna -Ora celticulti peurerba, armenula<br />
perkfructti, persianula part etc.;" o radicals forte respandita, de 6ra-ce o all §i limbele<br />
semitice, de essemplu ebraiculti prirodti, siriacult piro qi altele; o radicals pe care o gasimti<br />
nu maT putinti la vechil EgiptenT sub forma de pir cu acceptiunea generals de yegetatiune".<br />
Daciculti pro-diorna esprima ideTa de o plants-negrci.<br />
Amtt arretatti ca spiritulti dialectuluY daco- romanti cere trecerea luT di in z, adeca din<br />
diornazorna, de unde ulna.<br />
EY bine, planta asolanum nigrump , care in tote limbele neo-latine ports epitetulti de 7Ze<br />
gra din causa culoriT fructelora selle: francesesce morelle, italianesce morella, anglesesce<br />
morel, spaniolesce yerba mora, tote acestea dela PA5Poc negru, era nemtesce Nachtschatten sett<br />
.umbra de nopteD, se chTama romanesca.zarnet, tints terment botanica cunnoscutti pretutindenT<br />
in intrega Dacia, pent qi la Romanil de peste Nistru14.<br />
8) MIRLOSICH, Ortsnamens 11-12.<br />
9) Fox, Tergls Worterb., 617.<br />
10) QUINTIL., I, 4: sQuare minus mirum, si in vetustis osperibus<br />
urbis nostrae, et celebribus templis legantur Alesxanter<br />
et Cassantras.<br />
11) In unele manuseripte se oitesee freodlarcs , vediGRIMM,<br />
Gesoh. d. dentsohea bpr., 808.<br />
12) P1CTET, I, passim.<br />
12) BRUGSCH, Hieroglyphiseh-demotisohes Worterbnoh,<br />
Leipzig, 1868, in-8, t 2, p 478: .Pit', se rapportant aux<br />
plantes embrasse les idees de pousser, gerniiner, croltre, vegetation<br />
qui se renouvelle ete.»<br />
14) Lexie. Budan., 770 Cf. MEIER, Oplsanie OczakevskiIa<br />
zemlie, Petersburg, 1794, in-8, p. 135: spo moldayski<br />
Byrnsolanum nigrum.11
STUDIULU III, § 61.<br />
In Oltenia, duper cumn ne assicura d. Dr. Demetrescu-Severdnu, acestti cuventti<br />
se aude lungitti in arnotti, cu accentulti pe prima sillaba ; ern in Transsilvania, duper<br />
d. Barcianu, ellti essista sub doue forme collaterale : zirnd §i zirmil."<br />
Este inse Si mar remarcabilti ca in unele locurT Romania illti pronunta nesibillatti:<br />
darn/1,16 ceTa-ce reproduce din puntti in puntti prototipulti dacicti diopva.<br />
Totti in privinta plantelorti , limba nostra posseda vorba ap. se zarni D pe care<br />
d. Pontbriant o traduce prin ase rabougrir, s'etiolern," nemtesce asich verlertippeln,<br />
dtinn aufschiessen, sich entfarben.08<br />
Cana o plants se etioleza, Romanulti dice ca ea se zarnesce.<br />
aEtiolarea unei plante ni spune Littre este o consecinta a cresceriT sele<br />
intr'ung keg obscure sea fiufing<br />
Astirfeliti zarnirea correspunde litteralmente cu aintunecareav planter.<br />
ZeIrnd Si zlirnire provinti derti in limba romans egalmente din daciculti diopva cu<br />
acceptiune de negru.<br />
Sa mergemti mar departe.<br />
Intr'unti cantecti poporanti cam obscenti, pe care negre§itti ca nu'ltl putemtl reproduce,<br />
vorba zarnel servesce ca refrenti la adressa perulul negru.<br />
In limbagiulti mocanilorti oitele negre se numescti zarne...<br />
Mai avemn ce-va.<br />
Dela cuventulti dacicti diorna set dierna romanisatti in arta, remasti pene aster -di<br />
in poporti sub acesta archaica forma daco-romans §i cu intellesulti sett propriti de<br />
negru, s'atl nascutti la nor o multime de numi topice.<br />
In Arden, fail a fi cercetatti nomenclatura localitatilorti mar menunte , este<br />
mareld satti Zarnesd cello cu fabrica de hartia §i muntele Zlirne in Secuime.<br />
In Romania danubiana avemn satulti arnesa din Arge§ti, satulti Zdrnescr din Covurluit,<br />
satulti Zlirnescr din Cahulti §i doue sate Zarnesd din Buzeti, din call unulti<br />
formal o singura commune cu satulti Cerndlesc adeca doue catune invecinate ,<br />
ambele negre, dent unulti daco-romanesce §i cellti-l'altti degia refacuttl slavonesce.2°<br />
In districtulti Putna sunt doue peraie : Zama-mare §i<br />
Zdrna-mica. cart ati scapatti<br />
ca. prin minune de a fi §i elle cernisate ca surorile lora din Oltenia."<br />
Forma patronimica Zarnesci presuppune neaperatti , ca porecla a fundatorului, pe<br />
cate unti ZeIrnli adeca ceia-ce Romanii mar adessea diceati Negrild §i ceia-ce<br />
Slavii numescti Czernat.<br />
In adevern, nor deschidemu intr'unti noroctl o collectiune de documente, §i damn<br />
In secolulti XVI peste unti apopa Zarnti.v 22<br />
Din passti in passti, vedeti catti de departe se intinde pe territoriulti nostru pc,steritatea<br />
cuventului dacicti diorna, formandti epitete ca alln perului negru seti allti<br />
oitelorti negre, termeni botanicl generalT $i specials, numi locale, porecle personale...<br />
Dentala curatti dacica d din Dierna set Dierna, §i chianti sibillantulti daco-romanti<br />
z din Zama, sunt forte departate de palatalulti slavicti cz in Czerna.<br />
15) BA/1MM, lininiinisoh-Dentaehe 'VW Orterbneh,<br />
Hermannetadt, 1868, in-8, p. 295.<br />
16) nAsolort, Limbs romand ai tradiiinnile<br />
el, Braila, 1872, in-8, p 132: anti, Bolan= nigrum.a<br />
17) porremear,Dietionnirti roman-trancesti,<br />
Bnonr., 1862, in-8, p. 791.<br />
18) BAnoimm, op. eft, 294.<br />
lumina/I-1.09<br />
878<br />
19) Lrrrat et Bowie, Diet. de medecine, Pule,<br />
1873, in-8, p. 564: Etiole, ee dit d'une plante qui, ayant<br />
or dans nn endroit obeenr ou pen dolaird, n's fonrni<br />
quo dee poueeee grelee eto."<br />
20) raumpscru, Dint. top., ad vooee.<br />
21) r. immeou, Agricialtara din Patna, Bacon -<br />
reed, 1860, in-8, p. 46.<br />
22) Archival 1stor., I, 1, p. 35. Dela Romer<br />
aceetil nume a treenti el is veoinil noetri Serb!, undo<br />
se di Iwo nnmal femeielori. Veil! za4nencs, Les., 814,<br />
v. Zraa.<br />
86
274 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIA.LA.<br />
AcestA depArtare devine cu atatti mar palpabila, cu caw se scie ca la Slav! cz<br />
represinta in genere pe unti k 287 era czern anti lora mar specia nu este decata o<br />
forma mar nouA din kersna, care se regassesce in vechiulti dialectal prusso- litvantl:<br />
kirsna negru, respunclenda essactamente samscritulur krtjna negru.<br />
Dacicult diorna, pe de alts parte, e de acera-§T origine cu samscritultl dhyama,<br />
care insemneza orr-ce lueru sumbru. 25<br />
Compusti din dhi in simtu de intunecare §i din cuventulti varna cul6re, pe care<br />
§i limba latinA l'a redusti la orna", diorna esprima ideia de aintunecata cul6ren,<br />
ceia-ce se dice nemtesce dunkelfarbig..<br />
Intre daciculti diorna contrast din dhivarna §i intre slaviculti czern contrast din<br />
kersna, unde 'T Ere vre-o picatura de inrudire ?<br />
Ce se mar face der° cu imaginarula slavisma allti Dacilorti, pescuitti cu entusiasma<br />
din riuletula Cerna ?<br />
SA se observe ca daciculti diorna s'a pastrata nu numar la Roman! in zarnd, dera<br />
§i la Albanesi in cuventulti diore, saractl, nenorocitti, propriamente negru, 27 printr'o<br />
associatiune de idee intre nefericire Si intunecare, ca in latinult ater negru pe<br />
longs atri dies cline de sal-Ada sea de nenorocire.<br />
Albanesulti diore, mar correcttl diorre, contrast din dhivarna cu assimilarea nasale!,<br />
probez'A ct termenulti diorna a fostti nu numaT dacicti, ci communt tuturorti<br />
pop6relorti de vita tracica de pe ambit termT a! Dunarir.<br />
Mar pe scurtti, contra a§teptariT slavofililoril, tocmar duletult Cerna dlntre Oltenia<br />
§i Teme§iana demonstra, mar bine ca ort-ce alit, ca DaciT n'atl fosttl Slav!.<br />
Dacica Dierna set Diorna, daco-romana Zdrna, acolonia<br />
Zeritensiumn dupa cumtl<br />
IT clicea iurisconsultula Ulpianti in secolult III, s'a pututti metamorfosa in Czerna<br />
abia intre anniT loco 1300, dupa ce se introdusese la strabunir nostri abecedarulti<br />
§i liturgia lu! Cirillti.<br />
Toth atuncr §i totti in Oltenia cats sl se fi prefacutti din Zama in Czerna o<br />
alts apa cu multa mar volumin6s1 , de§i mar putints celebra , anume riulti Cerna<br />
affluintele Oltetulur in districtulti VAlcea.<br />
AssemenT modificArT erati cu atatti mar u§6re , cu cata intellesult de negru alla<br />
vorber &I'm 7, dupl cumtl veciuramil , nicT pent astA-clr nu s'a perdutti din limba<br />
romans, astti- feliti cl moda slavofila a parintilora nostri din evulti media sciea<br />
forte bine ea zdrna §i czerna insemna tom una.<br />
Unti essemplu analogti de slavisare este cuventulti sudetay, prin care cris6vele<br />
slavo-romane inlocurat termenulti cur= latinescti agrudett..<br />
Slavonesce sudinsemnanda grudecata, sudatz dupa dialectulti serbti grudecatort,<br />
schimbarea uner singure initiale metamorfosa d'o-data in apparinta pe agrudetti.<br />
intr'una slavisma, intocmar ca §i schimbarea lur z in cz in numele a ZArna., de§i in<br />
realitate intre latinula judicium §i slaviculti sud nu essistA nicr o legatura , cella<br />
Anteit fiindti o contractiune din jus-dicere, cello-Faith referindu-se la samscritulti<br />
cudh, a purifica.<br />
Printr'o assemenea procedure riuletulti Zama fiindtl slavisatti in Czerna, nu mar<br />
era grey de a slavisa allaturr cu ellt unti altti periti, numindu-la prin antitesa Htela,<br />
adeca aalba.--<br />
23) sommeaza, Compendium, § 182.<br />
24) POTT, Etymol. Forsch., ed. 2, II, part. 1, 263.<br />
nos, op. oIt., 38.<br />
-<br />
26) rum, 104.<br />
26) OTJETIIIB, Griech. Etym., 245.<br />
27) Rear, Alban. stud., Lex. 80.<br />
24
STUDIIILII III, § 62.<br />
§ 62.<br />
OBIGINEA SLAVISNELORII IN TOPOGRAFIA RONINA.<br />
In secolulti de fall, candtt ne coplesise d'o data furia gallomana, fie-care Radu<br />
vrora sä fie Rodolphe, ern reposatulu Assaki mersese pane a dice ca cetatea Nemiz1<br />
este ula forteresse de Saint-Germain,' ', §i dinteuntt periti a-lut-Martina facea aLamarline<br />
A 2<br />
TotusT francesismulti a avutti o velfa abia de cati-va anni, fare a fi catu-sT de<br />
putinti limbs ecclesiastica si officials a terrei, pe calla actiunea slavismuluT fusese<br />
la noT secolara la curte si'n biserica.<br />
Und riuletti invecinatt cu Cerna ni p6te servi ca essemplula cellti maT nemeritti,<br />
in ce chipti nu numal se desfigurati numile assemenate in sontl cu celle slavice,<br />
derti se traduceatt pe de'ntregulti chiarti nesce termini aT nostri cu totulti differitT<br />
din puntultt de vedere foneticti.<br />
Arborulti plopu (populus) a datti nascere la o multime de numT topice in Romania<br />
: Plopand, Plopanzi,Plopent,Plopesd, Plop, Piopita, Plopufora etc.<br />
Mehedintulti maT in specie posseda unit munte PlopiaprOpe de hotartt, unti satti<br />
Plop in plassa Dumbrava, tom pe acollo unit altti munte Plopt §i unit peen Plop<br />
in plassa °colt. 8<br />
P/opuia slavonesce se chTama tofid.<br />
Ecce dero ca din celle multe plopane alle Mehedintulur, cello putint una trebuTa<br />
sä se topo/z:seze in urma secoluluT IX, si acesta sOrte, ba tocmaT in acera-sT plassa<br />
unde essista unti periti Plop, a avut'o anume pittoresculti riulettt ce se versa in Dunare<br />
longa Cernetti si pe care degTa in cris6vele dintre 1350-1400 noT illti citimti<br />
sub botezulti slavicti de Topoinipt.<br />
In cursti de septe secolT de cirillismti officialti si ecclesiastict in Romania pane<br />
la Mateio Bassarabu si Basiliu Lupulti, fare sa fi fosttl nevoid de vre-o intervenire<br />
etnografica din partea Slaviloru ,<br />
ci curatti numat pe callea culturala, a fostti destullti<br />
timpti pentru a applica acesta procedure de traductiune maT peste t6ta intinderea<br />
Daciel.<br />
SlaviT puteatt sä locuesca in China sett in Brasilia, si totusi nor, gratia until altoru<br />
de culture cirillica, sa ne slavisamtt merett pe termix Dui-11Hr ; dupa cumti Roma era<br />
de-multti morn ca nationalitate , pe candu latinisarea nu inceta de a lucra, prin<br />
religiune si legislatiune, penen fundulti BritannieT.<br />
SlavofiliT, in locti de a se accata de numirile slavice din Romania, arti fi trebuittl<br />
sa studieze propria lord topografia; Schaffarik maT cu deosebire, traindtt si scriendti<br />
in Praga, nu avea decattl sä arunce ochiT impregiuru'T pentru ca sä se fi convinsti<br />
ca mods, fare nicT unit ammestecti directti cu strainir, pote sa instraineze o mare<br />
parte din nomenclatura uneT terre.<br />
Boemia este plina de Lowenberg, Rosenberg, Sternberg, Riesenburg, Lichtenburg,<br />
Schwamberg, Riesenberg, Waldek, Wartenberg, Wala'stein, Falkenstein etc., fiindtt ca<br />
fundatoriT acestorti localitatr, mai totT de pe la annultt I2oo, deli erati Cehi curatr<br />
fare nicl o picatura de sange teutonicti, totusr dice marele istoriograftl boemtt<br />
Palacky 1T-a placuto sa-sr boteze proprietatile lord nemtesce.<br />
1) Nouvelles historiques de la Moldo-llottmasiie,<br />
Jassy, 1859, in-8, t. 1, p. 84.<br />
2) Ibid., 37.<br />
3) Fzumumarr, Diet. top., 283.<br />
275<br />
4) So nannten die Brlider Jaroslaw und Hawel, die<br />
,Fohne Marquard's, des Castellans von Tesehen, die von<br />
,ihnen um's J. 1241 erbante Burg Lawenberg (jetat Liimberg),<br />
da sie einen LBwen im Wappen fiihrten; Wok,<br />
,der Bohn und Enkel zweier Witek von Prezio, deren<br />
Wappen eine Rose war, haute zwischen 1241 und 1246<br />
,,die Burg Rosenberg. Zdislaw, ein Bohn des Diwiss von
276<br />
VITORIA TEBRITORIALA..<br />
Sculatu-s'a vre-unti Germanti ca sa strige ca CehiT sunt pe gTumetate Nemti?<br />
Pe la 1203 BoemiT snopescti cumplitb trite° battallia o armatA germana.<br />
Cine era hatmanti slave?<br />
Bene§ti Herrmann.5<br />
Cella maT vitezti patriots] boemb, carele cu ..nacTuca in mans striga in lupta.:<br />
amOrte, morte Sa§ilorti!a purta o poreclA eminamente germana.<br />
Dupa cumti Boemulti Bene§ti Herrmann nu era Nemtb, totti a§s n'ati fostti la not<br />
Slav! DragomiriT, VladislaviT, BogdaniT, GolesciT, Gradi§teniT, VladoianiT, SocoliT etc.<br />
Avemtl de'naintea nostra codicele giudiciarti, scrist pe la annulti 1500 pentru<br />
usulti pribunalelorn BoemieT de catra professorulti universitatil din Praga Victorinti<br />
de Wszehrd.<br />
Acollo ne isbesctl la fie-care pagina nesce numT locale §1 personale ca acestea:<br />
Wilim de Pernstein, Ian de Schellenberg, Put Szwihowskz tie Riesenberg, Bohuslaw<br />
Hasisteinsky (adeca: Hasenstezn-skz), Wilim de T allmberg, Ian de Herrstein, Pawel<br />
de jenstein, Benesz de Wed/mile, Burian Linhart de Gutstein, Alsza de Klinstein,<br />
Boszko de Kunstadt, Ctibor de Cimburg, Dobrohost de Ronsberg, Jan Hilburg de<br />
Wrzesowic, Wilim Ilburg de Mszeny, Hynek de Wisemburg, etc. etc. etc.8<br />
Acella-§T codice, atatt de teutomanti in privinta onomastics, manifests totu§T pe<br />
fats o paza estrema contra intrusiuniT etnografice a elementuluT germanti prin urmatorulti<br />
energicti passagit : aNumee Boemul21 de origine boemel, nict o data NemplO<br />
sea altti strainn, voru occupa dupe lege functiunile terreT pent qi celle mar de gYosii...D7<br />
aSub Venceslati I (936 967) dice archeologulti boemti Wocel limba §i<br />
aobiceiele germane intrandb in gratia la curtea regesca din Praga, o parte dintre<br />
anobill incepuse din mods a germanisa numile proprietatilorti lorb.a 8<br />
aBoemiTspun celebrulti istoricti §i legistti slava Macieiowski se germanisati<br />
.prin teutonomania regilorti §i a aristocratieT, carora li placea a face chiarti versur!<br />
anemlesce. 9<br />
SI punemb acumti intr'o cumpena germanismulb BoemieT in comparatiune cu slavismultt<br />
RomanieT, §i resultatulti o sä fie strivitorti pentru pretensiunile luT Katancsich,<br />
Schaffarik, Czertkov, Lelewel, Venelin §i alle scolei lorb.<br />
In adeverb, ce vedemti?<br />
In Boemia, cultura teutona lucra numar prin model; §i totu§T, introdusa pe la 950,<br />
dupa treT secolT de o actiune forte intreruttei ea ni appare in culme pe la 1250.<br />
In Romania, cultura slavica se incuibeza prin mode, prin offical prin ecclesid tottid'o<br />
-data; s'apor lucrarea'T, fiindo legahl, este de o natura. fiermaninte.<br />
In 3oemia simtulti de conservatiune nationala merge pen la escluderea orT-carul<br />
strainu, si mar allesu a on-cdrut German21, dela orT-ce influinta cam de mica set<br />
cata de indirecta assupra affacerilortf statuluT.<br />
Diwissow, k6nigl. Hofmarsohalls im J. 1224, erbaute im<br />
J. 1242 die Burg Sternberg. Boresz, der Sohn Bohuslaw's,<br />
Enkel Slawek'e on Osek, rahm den Nahmen<br />
von Riesenburg an, each der gleichnamigen, nnweit des 6) vntr. ZE WBZEHRD, 0 praiwieeh a sidieoh I<br />
Stiftee Gook erbauten Barg. Smil, der Sohn Heinriche o Miksch zemg czeske, Praha, 1841, in-8, passim.<br />
von Zittan, Bnrggrafen von Budieein, gab Bich seit 1246<br />
sus gleicbem Grunde den Newnan von Lichtenberg Die- 7) Ibid., p. 121 tprawy prziroseny Czech, ne Nemec<br />
eelbe Veranlassung batten such die etwas epliter urkund- nebo jiny cizozemee, neb toliko w ssadny urzad zemeky<br />
,,lich anftauchenden Namen von Schwamberg, Riesenberg, god najwyszszieho ass do najnizassieho urzadn 'many ci-<br />
,Wesidek,<br />
Wartenberg, Waldstein, Falkenstein u. dgl. m., ,,sozemee nemit wsazen a praijat byti podld prim.<br />
gcla der rein lic;hmische Ursprung dieser Familien aufa<br />
,iStrengste nachgewiesen warden kann. Ves11 watncr,<br />
Geseh. v. Biihnies, t. 2, I, p. 101, spud wows.,<br />
Grnadafige der- blihmisehea Altertbumakande,<br />
Prag, 1846, in-8, p. 106.<br />
6) Itakopis zelenohoreky a kralodvorsky,<br />
ed. Korsinek, Jindrzichove Hradoe, 1884, in-8, p. 41.<br />
8) Op. kit., 105.<br />
9) Pamietniki o dziejaeh nowise, Petersburg,<br />
1839, in-8, t. 2, p. 96.
fiTUDIULII DI, § 63. 277<br />
In Romania, desi unti Alessandru cella Bunt nu permittea strainilora a tine<br />
taverne in Suceva; 10 desi unti Mihaitt cella Vitezti, uTtanda ca tocmaT atuncT mana'T<br />
drepta in consiliulti princiarti era Grecula Mihalcea, dechiara ca nicT unit Greca nu<br />
va occupa vre-o functiune in terra; " totusT toleranta de fapttl, nu numaY religiosa,<br />
dert si curatti politics, pentru totti feliula de strain!, maT cu deosebire tnse pentru<br />
cel ortodossT, tntru catti eT venTaa pe nesimtite unulti cute unulti, a fostti pururea<br />
nemarginita, 12 era cancellaria domnesca maT allesii, logofetT si uricarT, erati celle<br />
maT de multe orT Serb! sett BulgarT.<br />
Fata cu unit assemenea bilanta, cats sa marturima ca territoriulti nostru, dupa<br />
fefite secoll de cuadrupla pressiune a cirillismuluT prin matt, prin lege, prin clera si<br />
prin fumgonan'atit, s'a slavisatti pre-putina in allaturare cu germanisarea BoemieT,<br />
unde lucrase inteuna chips efemerti abia unulti din celle patru elemente, ba Inca<br />
cella mar putina statornicti: moda.<br />
S 63.<br />
OONCLLMIIINEA DEBPRE IDROGRAPIA HIINTENIR/ SUB mint<br />
Cerna sett Diorna, adeca uNegrau ; GiTulti sea Sil, adeca uRiti ; GTalesula sea<br />
Sofas, in acella-sT intellestt; Gilortulti sett 5il -aria, adeca aRid-voTnicat; si GTomartilulti<br />
sea Sa-martira; sunt cute patru prin nomenclature cu multa anteriore colonisariT<br />
romane in Dacia si putema slice cu totti dreptulti ca appartint epoceT luT<br />
Oviditl, desi cunnoscintele geografice alle poetuluT nu se intinsesera pent acollo.<br />
ATurea ne vomti incredinta passa la passe ca totti atatt de ante-romane<br />
fie dacice, fie agatirsice , sunt numile apelorti oltene Motru set Mutru Matizetoy<br />
in Ptolemea si Mutria pe Tabla Peutingeriana ; Lutru, in fonanele din evulti media<br />
Lothur, prefacutti prin simpla assonants in Lotru; apoT Amaradia si tote riurile sea<br />
localitatile cu aceTa-sT interessanta finals dia : CTocadia, Cisneaa, Cernadia, Arpadia,<br />
Crevedza etc., o formatiune nominal a absolutamente necunnoscuta in Dacia oriental,<br />
si chiar in Transilvania maT susti de SibiTu.<br />
Pane atuncT celle spuse ni agiungt pentru a completa idrografia TerreT-RomanescT<br />
in clillele luT Ovidia arretanda tots -o-data , pe lOnga celle-l'alte probe adduse sea<br />
de addusa de acumti inainte, cumti-ca suprapunerea elementuluT latintt peste cella<br />
dacica, fecunda prin nascerea unel noue vigurOse nationalitatT, pe care aria fi correctti<br />
a o numi daco- romant, avusese locti maT cu sema in Oltenia.<br />
Ne astepta orografia...<br />
S 64.<br />
COLOH1DA Li Duntian IN OviDru.<br />
S'arti pare la prima vedere ca Oviditi abia intr'unti singurti versa mentioneza Carpatii,<br />
numindu-T cu una fella de groza uselbatecii muntT sciticT si sarmaticT.:<br />
Inque ferig Soythiae Sarmatioisque jugie.<br />
Jere cantarindti fie-care espressiune in locti de a se multumi cu suprafata lucruluT,<br />
critica descopere in cantaretulti dela Tomi ce-va maT multa decata atata.<br />
Oviditi dice ca numai undele DunariT desparta regiunea tomitana de catra mal-<br />
lulp crivetenti ally<br />
fluviuluT, unde locuesca aIazigiT sl GetiT si Cokha §i glota meterea<br />
set regaturile metereeb:<br />
10) Aotn15. din 1407 in Archival lat.:mica, I, 1, 12) Vasil a mea Astoria tolerantel in 1Ronall<br />
p. 132. Wm. passim.<br />
11) PRAY, Disaert., 154: Gramm natione inter XII<br />
juratos Bojpronee ease necteat, risque aliqnod minus,<br />
met offioinm speotans ad gnbemationem Wins regni obire<br />
mpossit.1<br />
1) Wrist., I, 8.<br />
'
278<br />
I8TORIA TERRITORIALA.<br />
Jazyges, et Colohi, Metereaque turba (variants: regna) Getaeque,<br />
Dannbii mediis via probibentur aqnis... 2<br />
In aceste cate-va cuvinte sunt copprinse doue grelle enigme.<br />
MaT anteiti, ce sa fie afifeterean?<br />
CommentatoriT ati propusti successivamente patru ipotese :<br />
i. Prin aMeterea. se intellege o urbe in regiunea superibra a NistruluT , aceTa<br />
pe care Ptolemeti o numesce Maetonium ; a<br />
2. uMeterea este o lectiune corrupts in loch de Neurea, referindu-se la Neuri, 4<br />
poporti sciticti cam din Galitia actuala despre care noT vorbiramti maT susti cu<br />
occasiunea luT Erodotti ;<br />
3. uMeterea., dupa Zamoscius deriva dela p,eroiclecog, adeca transmontane, inglicandti<br />
inteunti modu generalti t6te gintile de peste CarpatT ;<br />
4. uMeterea., dupa Katancsich, vine dna rov p,eripxotkat, insemnandti glbte vagabunde.6<br />
Prima din aceste ipotese este de totti puerila , cacT dupa numele unuT problematicti<br />
orasn fara nicT o insemnetate, care nicT acella nu este Metereum, ci Maetonium,<br />
nu se putea dice uregna ", si nici chTarti aturban.<br />
A doua nu adduce in spriginulti set nicT macart o plausibilitate paleografica, de<br />
6ra ce Neurea, orT-cumti sa fi fostti in manuscripte, cu greti se prefacea in Meterea.<br />
Opiniunea luT Katancsich nu se impaca cu Oviditi, poetulti depingendti ca vagabunde<br />
tote pop6rele termuluT nordicti anti DunariT , incattl nu putea sa califice cin6 zov<br />
peripxopat numal pe unulti din elle, si apoT fara a ni spune pe care anume.<br />
Singura ipotesa seriosa este a luT Zamoscius.<br />
Ea offerA mai multe conditiunT de admissibilitate.<br />
0 espressiune atatti de vaga ca ameterea turba" set umeterea regna" nu se p6te<br />
applica la vr'o regiune apropiata de resedinta luT Oviditi, carele in privinta terrelorti<br />
invecinate intrebuinteza totti-d'a-una nesce termeni concretT : CorallT, BessT 7<br />
ScitT, Sarmati etc.<br />
In disticultt de mai susti termulti nordicti immediatti allti DunariT, adeca partea cea<br />
limitrofa cu Dobrogia este represintatti prin IazigT si GetT, de invasiunile carora<br />
poetulti dela Tomi se plange necontenith in Tristele §i'n Ponticele sale :<br />
Iazygea, et Colchi, Metereaque turba Getaeque...<br />
lazigii ceT de nernti sarmaticti si GetiT ceT de vita tracicA erati doue marl pop6re,<br />
cArora li appartinea in epoca luT Oviditi tntregulti spatiti dela Nistru spre occidinte<br />
pene pe la Oltti, locuindti ambele fata'n fatg. cu Dobrogia, astirfeliti ca'n realitate<br />
se putea Slice despre densele :<br />
Dannbii mediis viz prohibentur aquis...<br />
.Colchin din versulti ovidiantil dup. cumti ne vomti convinge indatal insemneza<br />
pe locuitoriT din CarpatT.<br />
In- acesttl chipti t6te celle-l'alte numT gassindu-si applicatiunea in z6na danubiana<br />
si acea muntOsa, umeterea turba" remane f6rte naturalti pe sema trans-montanilorit,<br />
completandu tabellulti si giustificandti ipotesa luT Zamoscius :<br />
2) Ibid., vers. 191.<br />
8) °Mins, ed. Lemaire, Paris, 1822, in-8, t. 7, p. 69.<br />
4) Ibid.<br />
zemosoms , Analeotia lapidum in Dacia,<br />
Al<br />
Patavir; 1193, in-16, p. 60.<br />
6) xATANSIOH,. De Istro, 114.
STUDIULU III, § 85.<br />
NEMURILE TRANSMONTANE (meterea turba)<br />
CARPAT INII (Co l*chz)<br />
IAZIGII (7azyges) GETII (Getae)<br />
Marea-negra<br />
D u n a r ea (Danubius)<br />
(Pantus)<br />
DOBROGIA<br />
(Scythia minor)<br />
Admittenda modula de a interpreta a luT Zamoscius, se nasce intrebarea: de ce<br />
ore poetulti a Rust meterea in loch de meterea, dupa cuma art urma O. fie transcristi<br />
din tkezoiQuog ?<br />
Totula se esplica printr'o essiginta de prosodic, caci in versulti de mat susti IT<br />
trebuia o vocals scurta, pe candti in vorbe grece o chiarti a tindti in compositiune<br />
a se lungi in w, ca in percovvitkia, chtecience, pluonov etc.<br />
OrT-cumt1 sa fie, mar remane o alts enigma.<br />
De unde si pane unde Colchz in Dacia?<br />
Colchida este tocmat la marginea oppusa a littoraluluT crivetenti allti Marit- negre.<br />
Natiune mat multd asiatica decata europea , ColchiT aveat a face cu muntele<br />
Caucasti fluviula Fasa, nu cu Carpatil Istrula.<br />
In ce modo Ovidit, atata de bine informatt despre totti ce se petrecea in bassinulti<br />
DunariT de giosti, si carele in acella-sr timph, autorti allh Fastelora §i allti<br />
Metamorfoseloru, era unulti din barbatiT cei mat invetatT aT Romer, putea sa crecla<br />
ca numaT Istrult desparte pe ColchT de Dobrogia?<br />
OrT-ce mirare despare din data ce monumentele celle mat autentice vort proba<br />
ca CarpatiT nostri ati yurtatti si eT in vechime numele de Caucasa, era prin urmare<br />
ah essistatti atunct ysl pe terniir IstruluT o Colchia.<br />
§ 65.<br />
CA.170A817 LONGA DIINARR PS 0 INSCRIPTIONS 91 IN FLOM<br />
0 inscriptiune afflata nu de multa in Germania appusena, unde se pare a'sT fi<br />
inchiliata sventurata carriers unulti din viteziT espeditiuniT dacice, suns asa:<br />
MATRON'S<br />
AVFANIB. C<br />
IVL. MANSVE<br />
TVS. M. L. I M.<br />
F. F. V. S. L M. FV<br />
FADALVTVM<br />
FLV HEN. SECVS<br />
MONTCA.VCASI.<br />
In trascriptiune<br />
iMatronis Aufanibus z Caius Iulius Mansuetus, miles legionis primae Minerviae<br />
1)0 alti inecriptinne en nnmele Matronelorti Anfane6,<br />
&mita in Pannonia, vesli la RATANOSICH, Geogr. epigr.,<br />
II, 121 Celle din Ocoidinte aunt eitate in Du CADMIC<br />
Gloss. med. 1st.. I, 488 etc. Originea etimologioa .1<br />
inplleenlfi mitologiefi situ<br />
envontnlni Aufana se eeplioa<br />
279<br />
din MARTIANOS oe.rawA4 eoriitoru latini din aecoln18. V,<br />
De aaptils, II: Fatueque vel Fantne eel edam murk<br />
a quibne Fans dicta, quod ooleant divinare. La Albanes'<br />
eredinta in Fano 868 Fatuo trims pen& aetli-4I;<br />
vesli HAHN, Alb. Stud., Lex. 189, verbo caxlcs.
280 IBTOBIA TERBITORIALA.<br />
.piae felicis, votum solvit lubens merito. Fecit (sea: votum solvit laetus merito fe-<br />
.liciter,) voto facto ad Alutum _Amen secus montem Caucasi.<br />
In traducere:<br />
aDinelorti Ursit6re, Cain Iuliti Mansuetn, osta§n to prima legiune MinerviA pig<br />
efericitg, indeplini cu buccurig cuviosulti vote, facutti la fluriula 01121 longc> muntele<br />
oCaucasit.*<br />
Pe astg marmurg cuvintele relative la Oltt §i Caucasti sunt scrise fyry prescurtarr,<br />
incatti in privinta lore nu se pote rgdica nicr mgcarti o umbra de controversg:<br />
an ALVTVM<br />
FLVIEEN MOTS<br />
MONT. CAVCASI<br />
°hullo e push aci la masculine, ca 'n Naevius, pe Tabla Peutingeriang §i'n<br />
limba romans: Alutus, nu Aluta ca in Ptolemett §i'n Dione Cassia.<br />
Publicandtt pentru anteia data importantissima petra, archeologulti germane Lerach<br />
constatg cg prima legiune MinerviA fusese in adeverti in Dacia anume sub Trarant,<br />
cera-ce se scie pre-bine dintr'o multime de fontane; 2 dern illy surprinde ca fluithelit<br />
01117 se afft lbnga muntele Caucasa.8<br />
D. Frohner reproduce fart' nicr o reservg inscriptiunea intre celle privit6re la<br />
resbelluln daco-romant, §i recunn6sce cg prin mons Caucasi nu se intellege alttt ce-vy<br />
death muntir Daciel. 4<br />
D-sea nu e inse destullg de essactit candtt observg in note cg §i'n Floras, istoricti<br />
latinti numar cu unn secolti posteriors lul Trarant, Carpatii art' fi de assemenea<br />
numiti Caucasii.<br />
Nu Carpatir, ci Balcanir, cad eta cumn sung passagiulti testualmente:<br />
.Piso Rhodopen Caucasumque penetravit. Curio Dacia tenus venit, sed tenebras<br />
.saltuum expavit. Appius in Sarmatas usque pervenit; Lucullus ad terminum gen-<br />
.tium Tanaim, lacumque Maeotim. 5.<br />
Flory enumerg, mergendti dela vest -suds spre nord-ostn, progressulti armelorti<br />
romane contra diverselorti natiunT pontice :<br />
I. Pisone trece Rodopulti: Rhodofien;<br />
2. Tots densulti, dupg ce trecuse Rodopults, strgbatte Balcauir.Laucasum;<br />
3. Curione, mar fericitn decato predecessorulg sen Pisone, inainteza pene la<br />
termulti nordicn ally Dungrir, dens la Carl:mg nicY ells nu petrunde, speriatti de<br />
intunecimea codrilorti: tenebras saltuum expavit;<br />
4. Appitt, lassandti callea Carpatilortt la stanga, apuel spre appusti §i se apropia<br />
de Nistru: in Sarmatas ;<br />
5. Luculln, mergendti pe urmele lul. Appal, agTunge la Dons : ad termznum gentium<br />
Taman:.<br />
Pusti la midti-locti intre Rodopti §i intre Dungre, Caucasus din Florti nu p6te fi<br />
decatu crescetulu intermediary alio Balcanilorb, erg nicr decumn CarpatiL<br />
2) !WARMAN. Vita Made., 3: Eleounda expeditions<br />
dscica Traianns eum (Hadriannm) primae legioni Miner-<br />
,viae praeposnit seonmqne &mit". 0 insoriptitme In<br />
FROM 152, nr. 2: legato legionie I Minerviae piae<br />
,fidelis bello Daeico". 0 alti insoriptinne ibid., 155,<br />
nr. 10: ,promotns ex legione I Italica in legionem I Mi-<br />
,nerviam, iternm donis donatns torquibris armillis photoris<br />
corona vallari bello Dacioo4. 0 a trela lb., 160,<br />
nr. 24: legion's I Minerviae piae ddelie, donis donato<br />
n ab imperatore Traiano bello Dadoom..--eto.<br />
3) Jahrblicher des Vereias von Alterthumsfrennden<br />
im Itheinlande, t. 5, Bonn, 1844, in -8,<br />
p. 816 -317.<br />
4) Op. land., 156, nr. 14. In transorierea inscripthmil<br />
d. Fri:Hiner differi de Lersoh anal prin ,laetna°<br />
in loch de ,labens of felioitera In loch de ,feoitN.<br />
5) mon., III, 5.
8TUDIULU III, § 66.<br />
Dern nicT acesta nu este fgra interessti.<br />
In analisa MuntenieT sub Erodott ne intimpinase degTa unti essemplu si mat<br />
vechiti de omonimitate fntre Carpatt §i BalcanT, cgrora parintele istoriel li dicea d'o<br />
potriva Hemiz, marginindu-se numaT a deosebi Hemulti nordicti de Hemulti sudictt.<br />
Aci de assemenea, pe candy Florti attribue numele de Caucasit Balcaniloru, inscriptiunea<br />
luT Lersch illit intrebuinteza despre Carpati.<br />
Si 'n adevert, ambele linie de muntt nu formeza decatu unti singuru lanlii, pe<br />
care nemicti nu in sfarama in legatura'r de continuitate, cad pene §i prin undele<br />
Dunarii illti re'nnocla l'Onga Orsova veriga cataractelorti.<br />
66<br />
ETNOGEAFIA ROMINLEI fl APOLLOPTIII DR BODOEII.<br />
Cu treT sett patru secoli inainte de Florti si de piosultt legionaru carele in dillele<br />
KIT Traianti facuse unti votg de devotiune atz fluviulu Oita longr muntele Caucasilp,<br />
poetulti alessandrinti Apolloniti de Rodosti versifica mituln ellenicti despre espeditiunea<br />
Argonautiloru.<br />
Dungrea dupa ellti, ca Si dupa toti geografiT din 2.cella-si ciclu Teopomptt,<br />
Aristotele _Scitnntl, 4ratostene,etc.,1 se divide in doue brate, din cart unulti se versa<br />
in Ponta , cellti- l'altti in Adriatica , avendn ambele in Apollonitt puntula lord de<br />
separatiune acollo unde locuescti Tracil, Sci ;il, SiginiT, Graukenil §i Sindil.<br />
Din analisa hat Erodotn not scimtl ca territoriele respective alle Traciloru, Scitilortt<br />
§i Siginilorn se apropiati unulti de altulti in direc ;itinea Oltulul, asttl- felitl cg<br />
SiginiT se afflati in Temesiana, Scitii in z6na de sessti a TerreT- Romanesci, TraciT<br />
pe maluln sudict alhl fluviulut.<br />
Dens ce feliti de Tract ?<br />
Apolloniti n'o spune.<br />
Deca vomti cauta o radg de lumina erosi in Erodotu, acesta ni va respunde ca<br />
Traci prin escellinta, ca ceT mai nobilT §i cei mai dreptio, erati Getil, incatti ellti<br />
nu o data In locti de That se multumesce a pune numal eV4ixeg. 2<br />
Dintre tote pop6rele tracice GetiT singurl fiindu vecinl cu ScitiT, pe densii cata sa '1<br />
vedemti noT sub epitetulti nedefinitti de ((Traci. in Apolloniti, cad poetult vorbesce<br />
in specig despre acellti locti unde se invecineza SeiN 9i Traci: Oogt lAty06g ..Ext4ca,<br />
sett : Opiptolv lxv9-ia/ eintiijoeum o4ovg.<br />
Acesta puntti e decist.<br />
Intre Geti, Sciti si SiginT, Argonautica insira doue nemurt intermediare : SindT<br />
si Graukent, fait a ne limuri inse, care dintre densele va fi fostti pe mallulti drepttl<br />
si care pe cello stangg allu DungriT.<br />
lino indice ni permitte totusT a limpedi acesta ambiguitate.<br />
Apolloniti dice cg Sindil occupati o intinsa campia numita Laurium : 01 mei<br />
Aatiptcw<br />
ija.r) 2ivaot ipnu,cciov neiov p,iya wou6acovre5.<br />
Et bine, unica vasty campia in care sä fi locuitti atunci unti poporti intregti in<br />
vecinetatea Oltenier, si<br />
despre care sa, ni fi remasti vr'o urma in litteratura antics,<br />
este campla triballied a...luT Erodotti.<br />
Ilediov zo .r4anAgOv din parintele istoriet correspunde cu nadiov to _da.optor din<br />
Argonautica.<br />
1) Veill citatinnile in Littatent., Hadania we wzgledale<br />
geogeafli, Wilno, 1818, in-8, p. 204; MCESET<br />
III, 146; eto.<br />
ri<br />
2) fl ROD., IV, 93, 94, 99, eta.<br />
86<br />
281
282 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORILLA.<br />
Ada dero Sin& luT Apolloniti stint identicY cu Tribal lii luT Erodotti.<br />
Cu o grumetate-secolti in tirma, Atenianulti Apollodorti cunnoscea pe, TriballY de<br />
assemenea sub numele de Sine&<br />
Vorbindti despre escursiunile eroice alle luT Bacchti, ellti Vice ca, plecandu din<br />
Grecia, Veulti prin Tracia merse la Inds: inl 'Iveot;g etee zijg Opcixng ineiyezo, §'apoY<br />
de acollo s'a intorsti in Grecia, dupa ce cutrierase totti Tracia fi India: astel,&o)v eh<br />
eecirrp, xai zi v '11,61,xiv &mum.'<br />
Pu0 la nordti de BalcanT, acestY Ind aT luT Apollodorti sunt evidamente Sink<br />
luT Apolloniti, incata editoril viitorY aT celluT d'anteit stint datorf sa inlocuesca in<br />
testa /veolig prin Ztyao qi 7vdtxrjv prin ..7.1,vetivr)v, fail care correctiune se incarca<br />
inteunti mods benevole mitografulti ellinti cu absurditatea de a fi push India longa<br />
Dunare.<br />
In geografil grecT o assemenea confusiune intre Inds §i Sandi ne intimpina nu o<br />
data, §i nesce rectificarT absolutamente analeige cu a nostra as fostti de multi introduse<br />
in altT classics de catra Casaubon §i Schweighauser.4<br />
A maT fostti tots printre Tract( o alts natiune pe care degTa Omerti o mentioneza<br />
sub numele da Etvzol 5<br />
0 a treTa in Scitia longa Marea de Azovti. 6<br />
Assupra originiT §i insemnaltii acesteT nomenclature etnice, cunnoscute in Europa<br />
numal gintilorti pontice, noT vomti reveni aTurT.<br />
Deca SindiT locuTati in fata OltenieT pe termulti sudicti alit fluviuluT, urmeza der°<br />
ca'n insa§T Oltenia, la mida-loco intre celle-l'alte popOre enumerate de catra Apolloniti,<br />
trebui sa a§eclAmA pe GraukenT, carT nu maT incapti aTurea.<br />
Argonautica IT pune allaturT cu Siginii : oilwe llyvvot, oiPc' av Feavxivtoc.<br />
Cu alte cuvinte, ea numesce GraukenT pe AgatirsiT luT Erodotti.<br />
Den de unde acestti nume ?<br />
NoT arretarAmti maT susn ca Eforti, scriitorti contimporenti luT Apolloniti, numla<br />
pe AgatirsT Kapiaat, adeca munteni<br />
Acella-§1 intellesti are qi numele Graukenl.<br />
Pliniti cello betr5.nti Vice ca Scitli chilmati Caucasulti Gro cas, ceTa-ce in limba<br />
lora insemna alba-de-nea: uScythae Caucasum montem appellavere Groucasum hoc<br />
est, nive candidume. '<br />
SA maT insistamti ore ca Feavxivtot luT Apolloniti sunt unti simplu apellativti din<br />
Groucasus luT Pliniti?<br />
Astti-feliti topografia poetuluT alessandrinti se reduce la urmatorea schita:<br />
CARPATII<br />
I1<br />
" E-1"<br />
411<br />
0-1<br />
MINH fg 0.4<br />
Zivaot<br />
3) APOLLOD., BlIblioth., !If, 4, 5.<br />
4) MIZEBT, III, 494, nota 8.<br />
5) Iliad., I, 594. BTR&B., VII, fragm. 44. ed. Didot.<br />
.<br />
reallxivtot<br />
(AGATIRSII)<br />
1-4<br />
DUNAREA<br />
S CITII<br />
(TRIBALLII) Oeirx6s (GETID<br />
6) asOUL-ROOHETTE Antiquites do Boaphore-<br />
Cimmerian, Paris, 1822, in-8, p.84 etc.<br />
7) Hist. Nat VI, 19.In limbs samscriti grata*<br />
munte : PIOxsr, I, 131.Cf. som9.,49.
STUDIOLIJ III, § 66. 283<br />
In acesta charta este inse ce-va inessacta.<br />
Pentru a fi bine intelle§T , noT ni permiserama a ne abatte dela conceptiunea<br />
mappografica a luT Apollonia.<br />
Dupa densula Dunarea nu curge dela appusu spre resaritn , ci dela nordtl spre<br />
sudtt, formanda apol doue brace, unula ponticti §i cells -Yalta adriaticti, cad se separa<br />
acollo unde, precumti spuseseramn , se invecinaa ScitiT GetiT, Triballil, SiginiT §i<br />
AgatirsiT, adeca in sfera Oltulul.<br />
Cursulti DunariT avea pentru poetulti alessandrint o directiune cam a§a :<br />
ADRIATICA PONTU<br />
Puntulti intelniriT ambelorti brace, insemnatti cu littera A, este la cataractele dela<br />
Or§ova.<br />
Inteunti aka passagia , in care se lassa la o parte Siginii , SindiT Si GraukeniT ,<br />
Apolloniti se esprima §i mar clarti in asta privinta , dicencla c celle doue brate<br />
alle DunariT se desparta la marginea a'intre Sci# §i<br />
Trace dlaTnrOzav Ovvxoiv ixv-<br />
040/1/ z' intkaezat<br />
Nu mar incape dero nici macarn discussiunea despre cine voru fi fostti SindiT sett<br />
GraukeniT, de Ora-ce vedemti puse in &al numaT celle doue ging marl, alle ca-<br />
rora territorie relative ni sunt forte bine cunnoscute din Erodotti si din successoril<br />
se! pent la Strabone.<br />
A impinge maT spre occidinte puntulti de separatiune anti inchipuitelorn brace<br />
alle DunariT dincollo de cataracte, arts fi a ne departa peste mesura de marginea<br />
ScifieY,<br />
adeca a trece peste littera Si spiritulti testului.<br />
Putemti crede orl-ce ni va place despre SindY §i Graukenr dera suntemti silica<br />
a ne opri longs Or§ova.<br />
$i nemicti mar conformal cu natura.<br />
NumaT acollo unde Dunarea i§T strimteza malurile, astn-felia ca ochiulti nu-T mar<br />
p6te urmari cursulti ; numal acollo unde o gramada de stance din laturT §i din fundti<br />
se pare gata a astupa communicatiunea intre susulti §i glosulti ape; 8 numal acollo<br />
imaginatiunea se simga liberA a plasmui essistinta until alto bract anti fluviulul<br />
plecandn neveduta inteo directiune oppusa.<br />
$'apoT ori-ce dubiti se sterge c.anda insu§T Apolloniti pune aci dour munci fatgn<br />
fats pe ambele laturT alle fluviulul, cela -ce nu se pOte referi decata la puntulti cTocnirlY<br />
Carpatilora cu BalcaniT, adeca nu aiurY unde-va decatn la cataractele dela Or§ova.<br />
A) 0 admirabili descriere poetics a cataractelori Dtmaril, estrasi dintennii vechiit sateen' perdntil, veil' in 8171DA5, V.<br />
Karappaixfai.
284 I8TORIA TERRITORIALA..<br />
Unti munte este din partea campieT Laurium , prin urmare crescetula balcanica ,<br />
caruia poetulti alessandrinti it dice Anguru: "Anovpov.<br />
Cello-l'altu munte se alb. prin consecinta pe termula oppusti allti fluviuluT, adeca<br />
CarpatiT, allti carora nume figureza in codicil ArgonauticeY in doue modurl diverse,<br />
dera egalmente caracteristice.<br />
Analisa lorti merit unti paragrafti separatti.<br />
S 67<br />
CABPATII SUB NIIDIELE DE CADOA1311 tx APOLLONTO DE RODOEIff.<br />
Urmat6rele manuscripte §i editiunT alle lul Apolloniti de Rodosti numescti Carpath<br />
stiinca Caucasu :<br />
I. Una manuscriptti din Vaticana ;<br />
2. Una altulti totti de acollo ;<br />
3. Manuscriptulti dish Codex Guelpherbytanus ;<br />
4. Manuscriptulu Mediceti.<br />
Sa se observe ca unula din manuscriptele vaticane, codicele guelferbitanti §i cello<br />
mediceti sunt dintre celle maT bune, upraestantissimaen , peste totti septe , nu maY<br />
multe.<br />
ApoT :<br />
5. Editiunea florentina din 1496 ;<br />
6. Editiunea parisiana din 1574.<br />
Aci vomti nota ero§T, cad prima din a ceste doue editiunT a fostti essecutata dupa<br />
nesce manuscripte perdute, Matti criticil o considers# ca avenda t6ta val6rea codicilora<br />
original!. 2<br />
In fine :<br />
7. Vechiulti scoliastti allti lul Apolloniti, care dechTara §i ellti ca in mar multe<br />
manuscripte se citesce Caucasii. 3<br />
Fata cu nesce codic! escellintY §i fata cu mArturia scoliastulul, ca §i nu maT putinti<br />
a doue editiunT forte pretuite, Caucasa p6te fi privitti maT multa ca admissi-<br />
bilti, 9i<br />
noT amti aye totti dreptulti de a adaoga de pe acumti pe Apolloniti earl in-<br />
scriptiunea lul Lersch cea cu Oltti longs Caucastin.<br />
Acestti drepta inse devine necontroversatti, candti se maT constata pe d'assupra ca<br />
§i variantula, care se gasesce intr'o semi de manuscripte, differs numal In apparinta,<br />
era In fonds este unti sinonima a11ti Caucasu/za.<br />
Lectura cea diverginte suns : Kaataxdo, KavLaxOg axOrreXog, adeca stanca Cautiacd.<br />
Caulica, prin contragere Colica, este unulti din numile celle ma! vech! alle Caucasulul<br />
asiaticti.<br />
.catea, scriitorti anteriorti chTarti lul Erodota, ni spune cad partile celle maT inalte<br />
alle crescetuluT caucasicti se chiama Kcatxci tyn. 4<br />
De acollo insu§T numele Colchilorie.<br />
Ecce dero Colchida la Duna re nu numai in Ovidia, dera §i cu doue vecurT mar<br />
'nainte inteuna alto poets nu maT putinti celebru; §i totulti provine din acela ca<br />
CarpatiT se chiamati Caucasfi.<br />
1) Extx.xturn, Apollosii Ithodii Argoitantica,<br />
Lipeiae, Ins, in-8, t. I, praef. p. VI.<br />
2) Ibid. : ,,Editionee ex librie manuecriptie expreeme<br />
,,eornmque Inger habeadae Bunt tree, Florentine anni 1496,<br />
Aldine 1521, Parleina 1541".<br />
8) Nol ne-amfi Bervitfi de editiunea Int maxima, eitatil<br />
mat sued, t. 1, p. 220, 228, note la vers. 824, t. 2, p.165;<br />
de a lni man* sTringri, Apollonti libodif Argousautixtiv<br />
libri IV, (Parieiie), t574, in-4, p. 189; Oi<br />
de a lid BEDE, Argoluauticorum libri quatuor,<br />
Lipeiae, 1797, in-8, p. 817, 319.<br />
4) mom= frairm. 186, in Fragments 'Maoricorn=<br />
graecoriun, rec. Muller, Paris, t841, 1n-8,<br />
p. 13. Cf. fiteph. Sys, v. Ko3lot.
8TUDIULU III, § 6b- 885<br />
Limbagiului poeticti T-a placuta maT bine metaforiculti si vagulti Colchi decata directu<br />
la §i positivulti Caucasu.<br />
S 68<br />
OARPATII BUB BUMBLE DE OAIJOASt IN IORNANDE, AMMLLIO7 mArecnumnar, PTOLEMEU QI NENTORIL<br />
Gotularnand_e, din secolulti VI, citindti unde-va sea aflanda din auclite ca si CarpatiT<br />
s e c hiama Caucasii, a agiunsti la ingeni6sa conclusiune ca Caucasult se in-.<br />
cepe in India, apol trece prin tota Russia meridionala si se opresce tocma! la Dunare,<br />
dupa cumti vecluramt ma! susti Apolloniti, Tonga cataractele dela Orsova:<br />
eindeque scythicis gentibus dorso suo terminum praebens ad Pontum usque deuscendit,<br />
consertisque collibus, Histri qizoque fluenta contingit, quo amnis scissus deahz:scens....<br />
Ammianti Marcellinti, istoricti latinti din secolulti IV, povestindtl invasiunea Hunilorti<br />
in Dacia, A cariTa portiune orientala appartinea atunc! Gotilora , arata cl<br />
acestiTa, voindu a se sustrage giuguluT cumplitilora navallitorT, s'ati impartita in doue<br />
tabere : una trecu Dunarea, refuginda pe pamentula imperiulu! romant ; cea-l'alta,<br />
sub conducerea regelu! Atanarict, dupa ce in deserta se incercase a resiste pe mal-<br />
lulti<br />
appusenti anti PrutuluY, a fosttl silita a se retrage in regiunea forte padur6sa<br />
si forte munt6sa numita Caucaland : ((ad Caucalandensem locum altitudine silvarum<br />
inaccessum et montium, cum suis omnibus declinavit. 2<br />
Asa dera una segmentti allti Carpatilorti se numTa Cauca, cad finalula ((land. in<br />
tote limbele germanice insemna aterran : Cauca-land terra Caua.<br />
Pe Tonga Iornande si Ammianti Marcellinti amts maT putts cita aci pe Ptol_emeti,<br />
carele pune in CarpatY spre resarittl de portiunea superiors a OltuluT unti poporti<br />
ce-T (;lice Kavxcrivatot. 3<br />
Inse ceTa-ce'T maT cnriosti decata tote, este ca pene'n secolulti XII, cu o mill de<br />
annT si maT bine in urma diverselorti marturie de ma! sust, Carpatil se numiati totti<br />
Inca din candu in cAnda Caucas4.<br />
Cronicarulti russa lgestorafr nAcuta pe la annulti 1056, dice :<br />
uSpre nordti pone la marea PontuluT, Dunarea, Nistrulo, si mung Caucasian!<br />
,atiecd cep' Unguresd. n 4<br />
5 69<br />
MERLE TOPOGRAFICRALLE NIIKELIII CAUOASU LA DONAU.<br />
Este derti unti fapttl inregistratti in septe fontane irrecusabile, pe lOnga car! Oviditi<br />
e a opta si Sirabone .o sa fie a noua, cuma-ca CarpatiT, incependa din timpiT cer<br />
mat depArtatT si penen evulti media, se chiaman Caucaszl, ca si maiestosulti crescetti<br />
dela marginea orientalA a Europe!, cu care el nu pott aye nicT o legatura affarA<br />
de cea nominala.<br />
Si nu se chiama asta-felia numaY o portiune a Carpatilort, ci sistema intrega, ba<br />
One §i prelungirea'T trans-danubianal cad :<br />
I. In Apolloniti, Caucasa sunt cataractele dela Orsova ;<br />
2. In Iornande, de assemenea ;<br />
I) De reb. Get., VII.<br />
2) Her. gest., XXI, 8-4.<br />
3) Cea mai eruditi deebattere a aeeetel cestinnI appartine<br />
d-InI A. °Dolmen, Notice cur lee &titivates<br />
de la Boum/tale, Paris, 1868, in-8, p. 49 -52.<br />
4) SCHAFFARIX, glow. star., 990: .do ponet'ekogo mode<br />
,ne pornoecznyla etrany, Duna, D'nlestr iHavkabinekila<br />
gory, rakers Ugor'ski".
286 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
3. In inscriptiunea luT Lersch , Caucasu sunt muntiT Oltenier , sea maT currendtt<br />
aceT din Muscellti ;<br />
4. Toth a§a In Ptolemett ;<br />
5. In Flora, Caucasu sunt BalcaniT ;<br />
6. In Ammianti, Caucasu sunt muntil ceT maT apropiatT de Prutula de gross ;<br />
7. In Ovidia, Caucasu se pare a fi ramura vrAncena sea din Buza grudecanda<br />
dupa contestult : umuntiT sciticT §i sarmatici* ;<br />
8. In Nestortil Caucasu sunt totT .muntii ungurescin.<br />
Ca nume ally Carpatilora, Caucasu este la noT anteriora dominatiuniT dacice, cAcr<br />
in. epoca luT Apollonia Oltenia se mar afla Inca sub stapanirea Agatirsilora.<br />
Dup t spiritulti graiulul nostru taut contragendu-se in coc, cats sä admittemti ca<br />
o urma supravivatuinda a numelul Caucasu Yn privinta Carpatilora Multi Cocang din<br />
Muscellti, adeca maT-maT in acella-§T loco unde osta§ulti Mansuetti dintr'o legiune<br />
a Jul Traiana stetuse in timpulti resbelluluT dacicti la gum'ula 01121 l'Onga muntele<br />
Caucasu, §i maT -maT acollo unde mappa lui Ptolemett ni arata poporultt Cocanna.<br />
S 70<br />
WIDE LOCUTILt [DEMI 01 AGATnalcd U 81.001 LW STRABONE?<br />
0 data constatatt ca Carpatir se chiAmati §i eT Caucasu, devine lesne a correge<br />
unit passagiti din Strabone , care ni spune ca SiginiT locuiatt pe timpultt sea nepi<br />
rOy Kottixao.ov, descrienda apoT in urmatorultt mods obiceiele lora :<br />
uSiginii, in celle-l'alte trainda persianesce , intrebuinteza nesce callwer mid si<br />
spero0', cad nu pottt duce unti callarettil der: se inhama la carrute, menandu-T a-<br />
4°1 femeiele, dedate din copillaria la acesta me§tepga, §i cea maT buns in con-<br />
iducerea cailorti 1§11 Tea de barbata pe cine'T place..<br />
Affara de amenuntula despre femeT, restultt s'a veduta degia in Erodota, pe candy<br />
SiginiT locuratt la cOstele Agatirsilorti in actuala Teme§iana, §i anume :<br />
I. TraTult persianescti ;<br />
2. Callu§er mid 0 pero0, bunT numaT la carrup.<br />
In clillele luT Apollonit SiginiT se afflati tots Inca in Teme§iana, cad poetula alessandrint<br />
iT a§ecla Ringa cataractele DunariT.<br />
Intre Strabone §i Apollonit este unti intervallil de vr'o suta cincl-cleci de annT.<br />
Inteunti secola §i ce-va, cuma 6re de s'ati stramutatti Siginil dela noT din Temesiana<br />
tocmaY in Asia la Caucasa , ducenda cu sine pent': qi vita cea mica fi perosel de<br />
callu§eT ?<br />
BTetele lora carrucTore , m&iate de intrepide fete §i nevestel trebuTaa sa treca,<br />
calcanda sub piclare orT -ce oppositiune, printr'o suta de felTurite popore scitice, sarmatice<br />
§i de alte nemuri, tote fOrte bellicose, cart stapanTati intregula territoritt ally<br />
RussieT meridionale.<br />
E evidinte ca Caucasulu, unde se dusesera SiginiT nu este acella din Asia, ci<br />
pure §i simplu o ramura a Carpatilorti.<br />
Omonimitata in§ellase pe Strabone.<br />
Invasiunea Dacilort, intemplata cu vr'unti secola §i ce-va Inainte de Crista qi<br />
operate In directiunea Teme0aner, dupa cumil se vedesce din vecinetatea lora in<br />
acella periods de cucerire cu pop6rele pannonice Boil qi TaurisciT, 2 trebuTa firesce<br />
sae respinga pe Sigini, Inse nu in Asia, ci peste CarpatT in Transilvania.<br />
13TIUB., XI, 11, § 8. 2) Ib, VII, 8, § 11.<br />
'
STUDIULII III, § 71. 287<br />
Caucasulit Siginilorn sunt munciT ArdeluluT, unde topografia a *i pastratti unele<br />
vestigie alle lord pent': asta-ciT, dupa cumn vomn demonstra aluri.<br />
Totti atuncT ne vomn convinge ca §i pe A_gatirsT DaciT IT gonisera din Oltenia<br />
ero§T in Transilvania, §'apoT mar tardin, degia in urma luT Strabone, ambele popore<br />
de secolY invecinate, SiginiT Si Agatirsi!, ati fostti constrinse a inainta susU spre<br />
nordulti Europe!, nici decumn inse nu s'an intorsti in Asia.<br />
Sub Augusta dem DaciT nu petrunsesera Inca in Ardelti.<br />
S 71<br />
RESIIMATTI DUPRE CARPATI1 SUB RUMBLE DB CAI:10AM<br />
PassagTulti din Strabone, esplicatt in paragrafult precedinte, e cu atattl mar importantO<br />
in casuln de fata, cu cats illustrula geografti este unti contestn nedispen-<br />
sabile, dupa cumti amn mar spus'o , pentru intellegerea topografier contimpurenuluT<br />
sett Ovidin.<br />
Acumn inceteza d'a maT fi enigma celle doue versurT:<br />
Jazyges, et Colchi, Metereaque tuba Getaeque<br />
Dannbii mediis viz prohibentur aquis.<br />
Elle se traduce §i se esplica astn-felin:<br />
.De Iazigi si de Caucasians (muntenT din CarpatT), de popore trans-montane (Agatirsi,<br />
Sigint etc.) §i de Get!, abia ne apera apele DunariT.*<br />
Intr'unti cuventn, ca §i'n Apollonin, ca §i'n Strabone, ca §i'n Ammianti, ca §i'n<br />
Iornande, ca si'n<br />
Nestorn, ca §i'n acea inscriptiune a lut Lersch ce nT-a servitn<br />
dreptn punctti pe plecare in acesta analisa , numele Carpatilorn in Oviditi este :<br />
Caucasus.<br />
Sunt multe §i interessante consecin ;ele ulteriOre alle acesteT descoperirT, pe carY<br />
nor de asta data nu le vomti attinge, fiindu forte departate de obiectulti strictn<br />
ally studiuluT de fats.<br />
Nu cumn-va la Dunare, printre bogatele nassipurT metallice alle OltenieT, va fi<br />
fostti insA§T Cokhida cea cu land de aura a MedeeT, tinta practica a espeditiuniT<br />
celleT mercantile a Argonautilorn, incatti tocmai de acela traditiunea ellenica, cullesa<br />
de catra Apollonit, va fi facutti pe acestila sä callatoresca pe la cataractele<br />
dela Or§ova?<br />
Nu cumti-va tots in bassinulti danubiann, cea mar scurta calle commercials intre<br />
Oriinte §i Europa centrals, trebui cautatti Caucasula primuluT civilisatorti alit continentuluT<br />
nostru, acella ce rapise foculti luY Gloue §i din focti a nascutn industria?<br />
In epoca luT Traianti, adeca a memorabilei inscriptiunT cu Oltultt asecus montem<br />
Caucasim, Martialti scriea unuT amicti care pleca spre Dunare, ca in terra Ge(zlorit o<br />
scT gassesca stanza lug Prometea :<br />
Miles hyperboreos modo, Marcelline, Triones,<br />
Et Getici tulerie sidera pigra poll;<br />
Ecce Prometheae rupee, et fabula montis,<br />
Quam props Bunt oculis nunc adeunda tnis... t<br />
Candy va fi vorba despre elementuln semiticti in Dacia, vomti reveni...<br />
Amti ispravitts acumil cu opera lul Oviditi.<br />
1) MART., Epigr., IX, 46.Despre rollala Duni-id/de veil! cite -va observation! forte nemerite in ROUGEMONT<br />
glosA in civilisatinnea europea dintr'o epoei pre-istoricA, L'age du bronze, Paris, 1866, in-8, pagitttr:
288<br />
MURIA TERRITORIALA.<br />
S<br />
72<br />
CONOLUBTUNEA DEEP= MUNTENIA BUB OVIDIU.<br />
Dela Augusta pene asta-c11 nu s'a schimbata nemica fundamentala in climatologia<br />
si topografia Munteniel; dupa cumti nicl mal'nainte nu se schimbase nemicu in<br />
intervallulu aprOpe semi - millenaries dintre Erodotu si Oviditi.<br />
Oltulti n'a incetatti atuncl, si nu scimti deca va inceta vre-o data, de a divide<br />
Terra-Romanesca in doue marl regiuni fOrte caracteristice, dintre cart in cea d'adrepta<br />
fluviulul precumpenesce plaTula assupra campiel, pe calla in cea d'a-stanga<br />
campia precumpenesce assupra plaluluT, insotite ambele aceste precumpenirT oppuse<br />
de cate o seria diversa de conditiunT atmosferice si tellurice, tote impreunt<br />
concurranda a desvolta una aka tipti materials si morals spre appusti de Oita si<br />
altula spre resaritt, chiarti canda territoriulu intrega e locuita de nesce poi:6re<br />
elite primitivamente, ca Dacil li Getif sea ca ScitiT si Agatirsil, din cate o singurA<br />
tulpina.<br />
In regiunea cis-oltena, arteria commercials a DunariT reduce departata ramura<br />
ost-carpatina la unti rolla absolutamente secundara, cad tota activitatea umana,<br />
productive set improductiva, fie industriosula Greet sea grossolanulti barbart, se<br />
indesa acollo spre termulti danubianu, unde pelt apoT pe nesimtite, sea se piticesca<br />
in nesce vizuine subterrane, prin miasmula mlascinelora, prin frigti Ii ar§ita, prin<br />
torrente de noul navalitorT, ScitT, Sarmatl, Gott, Huni, Avail, etc. etc., pe carT nemicti<br />
nu-T popresce in calle pe unti sessti descoperita de pretutindenl, arena a unel<br />
lungl successiunY de popOre bellicose inse lipsite de vitalitate.<br />
In regiunea trans-oltena, scutita de mortiferele bald mixte, Dunarea impaca industria<br />
fluviala cu sanetatea munt6sa prin cununia cu CarpatiT, allu carom anvhia<br />
nord-vestica dela Costa-CainenT pene la Or§ova se afla aci cu totult in affara<br />
de drumulu invasiunilorti, fie din Appusti sea din Resarith, cad punccula obiectivu<br />
allu barbarilora fiindti tote-d'a-una bogatele provincie grece, navalitoriT orientall<br />
petrundeati la densele prin Moldova, ceT occidental) prin Ungaria, lassanda unit<br />
si altil pururea la o purte Oltenia , unde 1l -are fi fostti cam anevoia de a strabatte<br />
li altmintrea de groza unel positiuni naturale dintre celle mat intarite prin stance<br />
si ape, incatt locuitoril de acollo de 'nteiti Agatirsil, apoi Dacil, in fine RomaniT,.<br />
multumita conditiunilora economice, igienice 1i strategice cellorti maT priinci6se,<br />
au pututu intr'unt spatia territorials forte restrinst sa aglunga successive la<br />
unti grade inaltti de resistinta vitals.<br />
Immutabilitatea nature) fisice s'a resfranta pene la unti puncta in insasT nomenclatura<br />
topics, astti-felit ca mitt munte din Muscellu ni maT amintesce numele Caucasg<br />
allu Carpatilora intr'o seria de fontane istorice de'nainte si de dupa Cristo,<br />
intre celle-l'alte in Ovidia si'nteo superba inscriptiune traianicA relative tocmal la<br />
portiunea superiors a OltuluT, carele 1i acesta se numesce asta-41 precumt se numla<br />
sunt acuma doue mil de annl in poetulu romanti Naevius; Giulti este Si/alle Daciloru,<br />
Cerna-Diorna, Gilortulti Szl-aria , Giomartilula Sil-martira Motrulti e Mutria<br />
din Ptolemeti si de pe Tabla Peutingeriana; pene si<br />
mitutellulti Gialesa, unti pereuta<br />
apr6pe invisibila, essista degia sub actualulu sea nume Salas; §i deca limba romans n'a<br />
conservatti primordialele numirl alle riurilorti din campia, causa este ca strabunit nostri<br />
au inceputtl s'o cunnOsca forte tarclia, abia pe la secolula VII, gassindu acollo anume<br />
pe Slava ceT cu Dambovita, Ialomita, Cricovulti, Ilfovulti etc., era pene atunci nationalitatea<br />
udaco-romans. se nascuse, crescuse si se formase definitivamente in plait
STUDIULU III, § 73. 289<br />
si numar in plain, incatn chiarn fluviele celle commune tuturorti zonelorn terre!, nor<br />
le scimti asa cumti se diceati din vechime esclusivil la munte: Danubius, nu ulster.;<br />
Alutus, nu aMarism; Gdfi, nu aArabon.; Argefa, nu aMariscus ".<br />
In fine, deca an voi cine-va sa restabilesca mappa etnografica a MuntenieT in<br />
dillele lul Oviditi, dupa cumn o schitaramn nor pentru timpuln lu! Erodotti, n'are<br />
decatti sa asede pe Dad in Oltenia si 'n Temesiana, pe Sigin! si pe Agatirsi in<br />
laturea vest-sudica a Transilvanie!, apor in campia danubiana One la Ponttl pe<br />
ambit term! ar fluviulur o ammestecatura de Scill si SarmatT cu predomnirea inse<br />
a elementulu! geticti.<br />
III.<br />
EPOCA FORMATION!! LIMBEI ROMANE.<br />
S 73.<br />
IMPORTANTA PILOLOGIEI IN 'STOMA.<br />
Agrunge cite o data o litters pentru a caracterisa o natiune.<br />
Luanda in mana o carte anglesa, va fi cine-va surprinsti de a intimpina mereti<br />
figurandil isolatn cite unti I, care nu pote forma nid unti nume proprin, si totusT<br />
ells predomnesce prin marime assupra tuturorti litterelorti invecinate.<br />
Acestti grandiose I insemneza: uen..<br />
Individualismuln atatti de pronuntatu in tOta natura Anglesulul s'a resfrantO si'n<br />
ortografia.<br />
Este uniculti poporn in lume, caruia sä-Y fi pututti vent idera de a scri ea cu o<br />
litters capitals.<br />
Cu catty mar multu totalitatea Jessica si grammaticala a unel limbe trebur sä fie<br />
pentru unti cugetatoril o nesecata comorA de revelatiunT assupra intreger desvol-<br />
WI a und nationalitatT in timpti §i'n spatia.<br />
Asti -alt nu maT e permisti fara limbisticA, fara o cunnoscinta intimA cu Bopp; PQA-t;<br />
Schleicher, Curtius, Corssen, Kuhn etc., a face unti singurn passn seriosti in limpeciliea<br />
pert-Me-Torn cellorn obscure din annalele poporelorn; si negresitti ca cea mar<br />
deplina dreptate avea d. Rosier, calla a formulates urmaterea fericita propositiune.<br />
.Deca Romanir an traitti in adevern incependn dela Tra!antl pe termuln nordicti<br />
aallti Dunaril; decd er n'an venitti acs tarditt in evulti medics din Dada lul Aure-<br />
; decd er sunt flour seta vechT in actuala lora patria, acesta cats sa se cunu<br />
nOsca din limba romana.. 1<br />
D. Rosier sustine ca imperatulti Aurelianti de frica Gotilorn a scosti din Dada<br />
Traiana in secoluln III pe tot! Romanir pend la unuln, ducendu-T acollo unde se afflA<br />
asa numitir Macedo - roman!, s'apoY degra o parte dintre acestY din urma, intorcendu-se<br />
pe termula nordictitallti Dui-11dr abia pe la annulti x200) vorti fi data nascere<br />
nationalitatir daco-romane.<br />
Cu alte cuvinte, MaghiariT, Serbi!, Sash, sunt totY mat indigent decatti nor la<br />
pollele Carpnilorn.<br />
D. Rosier 10 basal assertiunea pe doue consideratiuni filologice :<br />
1. Assemenarea intre limbele romans si<br />
albanesa;<br />
2. Lipsa de elements goticn in graTuln romann.<br />
1) Remain. Stud., 121 et seq. 87
290 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
Ambele aceste punturT pe car! d. Rosier se multume.sce a le affirma noT din<br />
parte-ne le vomt demonstra pe large, iiindt-cl elle ne conduct la o conclusiune<br />
diametralmente oppusa.<br />
§ 74<br />
D. ROE EILDE EICIE ROMANBSCE?<br />
D. Rosier dice : decA Romanic &art fi petrecutt vecurT intregT peste Dunare in<br />
vecinetatea EpiruluT, limbele ramana si albanesa nu nT-art offeri atata. assemenare.<br />
Inse care anume sa fie natura acesteT assemenarT? d-sea nu nT -o spune.<br />
Este o nenorocire pentru d. Rosier de a sci pre-putinn romanesce.<br />
Ecce o probe dintre celle multe :<br />
((Me surprinde dice d-seacuventult Strte-M_ argarite din doTnele romane alle<br />
aluT Murray, si et credo el ellt correspunde pe deplinti notiuniT Szrtje a Samoieaclilort;<br />
dupe cumin si maledictiunea romanesca. asta-cli de tote ne'ntellegibila s....<br />
ami se pare erosT a fi numele demonuluT la nemurl uralice : Schitkir see T schitkir.D<br />
Cuventult insemnatti cu maT multe punte, lasso sl se citesca Most in nota r, ne-<br />
fiindu-ni permist baga in testulti romanti. .<br />
0 trivialitate turca dintre celle ma! necuviindose, introdusa la no! in nefasta epoca<br />
fanariota si pe care nu cutecia a o reproduce nicT chTarti dictionarele limbeT<br />
ottoTnane, d Rosier o preface intr'o maledictiune, o maledictiune romanesca, o maledictiune<br />
atAtt de antics incatt nicT intellesuln nu i se maT cunnosce, s'apor allergy<br />
dupe origine tocmaT la mitologia finnesa!<br />
De alta parte, luandt pe infire);-te-margdrite, compust din verbult infira la imperativn,<br />
din pronumele to in accusative si din substantivulti margarita la vocative,<br />
cate-trelle forte latine : in-serum to (dispone) margar&e, espressiune poporana a unel<br />
limbutie fare cape si coda, d. Rosier isoleza pe ainsira-teb, isT inchipuesce ca-T o<br />
singura radicals, o metamorfoseza in sirte,§i se rapede cu ea dreptt peste UralT!<br />
Cu unn assemenea metodt de a commenta nationalitatea romans prin Samoie4T,<br />
noT ne miramt ca d. Rosier a uTtatt unn lucru si maT ingeniosn.<br />
In dialectulti samoiedicu dela Obdorsk din fundult Siberiel codrulti se chTama.<br />
pidira 2.<br />
Ecce der° trebula sa esclame ecce der° de unde s'a nascutd romanesca<br />
padure!<br />
Si totusi, orT-catt de cTudata art fi coincidin ;a materials a ambilortt termini,<br />
filologia moderna I care urmaresce desfasurarea fonetica si istorica tote -o-data a<br />
fie-caril vorbe s, demonstra el a nostrA filidure derivA din padules, o forma romanica<br />
a latinulul palms, balta, italianesce path 4; art pe longs filologia maT vine si<br />
Columna Antonina, aratandu-ni cu plasticitatea sculpture! cA baltile danubiane din<br />
epoca colonisariT romane eran in adevert nesce fiddurt in tots puterea espressiunii,"<br />
in a carora vegetatiune se ascundean barbaric in timpt de resbellt 5.<br />
1) Ibid., 259 : Aufgefallen ist mir noch die Serbs<br />
Margarita in einem Volkaliede des Murray erzihlt, and<br />
ioh finde, dass sie durohaus den Voretellungen von den<br />
Sirtja bei den Samojeden entsprioht; endlich poheint<br />
mir uralisch such dps walachiache jetat ginzlich nnverotandene<br />
Verwlinschungswort aiktir, da wir bei uralischen<br />
fitimmen den bosen Geist Schitkir oder Tschitkir finden".<br />
2) zwantoru, nemoires relatifs i l'Asie, Paris,<br />
1826, in-8, t. 2, p. 83.<br />
3) aux ptemsa, Lectures on the Science of<br />
Language, London, 1864, in-8, t. 2, p 293: sound<br />
etymology has nothing to do with sound".<br />
4) natio, Diet. d'etymologie daco-romane,<br />
Francfort, 1870, in-8, p. 189 Celli inteii o opuses°<br />
mammy<br />
Viaggio per la Walachia, Firenze, 1815,<br />
iu-8, p. 9 : ,,pidure o paduri in valaco, the derive da<br />
Pala".<br />
5) Column(' Antoniaa, ed. Bartoli, tab. 30, 32 eto.
STUDIULTJ III, § 75. 291<br />
Necunnoscendtt limba romans, care sa fi fostti criteriulti d -lul Rosier pentru a<br />
conchide ca ea semeng cu cea albanesa?<br />
0 ecuatiune intre unit x Si unti y.<br />
S 75<br />
LATINISMUL't RELATIVt ALIA, LIMBELORU ALBANESA ;LI ROMINA,<br />
Limba albanesa e plina de reminiscinte latine.<br />
Ecde essentialmente unit puntu de assemenare cu graTulti romann.<br />
Urmeza inse de aci cg Albanesil vorU fi imprumutatti latinismele lora dela<br />
Romani?<br />
SA cercetamti.<br />
AlbanesiT diet tra (trabs), mic (amicus), poste (post), armic (inimicus), kembe<br />
(gamba), vittore (victoria), &time (flumen), binYac (bignus) gorge (gurges),<br />
(centum), grit (grex), g'flnd (gens), pendohem (poenitet), spereig (spero), cage (causa),<br />
turce (turpitudo), fat (fatum), fer (inferna), cater (quatuor), crioig (creo) etc.<br />
Aceste vorbe atatu de latine, ore cumn putea sa le fi data cuT-va Daco-romanultt,<br />
candy nu le are? Si pe unele nu credemti sa fi retinuttl din limba -mums<br />
nici chTarti in epoca lul Tralanti, buns -org flumen, bignus sett fatum, de vreme ce<br />
esprima acellea-si idee prin alts termini nu mai putinti latini : gemenil (geminus),<br />
rig (rivus), sorte (sors); ern catti despre cater, si unti copillti va recunnOsce cg s'a<br />
formatti din quatuor, nu din palm.<br />
AlbanesiT (Pat: kercoig (quaerito), karc (circus), kertoig (certo), kepe (cepa),<br />
kdel (coelum), fkiltste (vicinitas) etc.<br />
Banui-se-va Ca le -ati luatti din romgnesce : a cerceta, cercii, a certa, cep, cerzl,<br />
vecinetate, prefacendt numaT sonulti ce in k?<br />
AtuncT de ce in clicerile turce daderre, dair, dacmac, aalem, dardac, daryal, cirac,<br />
cisme, ciflic, aft etc., ati lassatti pe ci intactu, neprefgcendu-le in katkrre, kZazr,<br />
kacmac, &extent etc.?<br />
De ce vorbele slavice etas, cete, audit, n'ati schimbatti de assemenea in kias,<br />
kete, kua'it?<br />
In sfersitn , de ce an conservatti ce si ci in cuvintele imprumutate in adevertl<br />
dela Romani : aarc (circulus) si ce (quid)?<br />
GreciT numaT in classica anticitate esprimati pe ce §i cz latinti prin x : Kociewy<br />
(Cicero), Kivvag (Cinna), Manion, (Scipio), Ke8vog (Cethegus), KAaa (Celsa), Kerrpcoveg<br />
(Centrones), Kipxatov epos (Circaeus mons) etc., pe candy in evultt medit iT<br />
vedemti clicendti : ,4"ekearpivog (caelestinus), errorcan (centrum gallinae), eptteovia<br />
(ceremonia) ,rNex71 (circulus), r roc (certus), ,41ixovpia (cicoria), TCttliltg (civil's)<br />
§i altele. '<br />
Cumt-ca la vechiT Romani ce si ci se rostiati in realitate ke §i ki, precumti le -ati<br />
si transpusti ElleniT si AlbanesiT, dr nuti dupa cumn le-au modificatti maT tarclin<br />
RomaniT sl ItalianiT, proba este ci lAtinesce se scriea ecalmente squilla i stills,<br />
coqui si cod, caeso §i kaeso, incattt unti filologn modernti cere sa se citescA si<br />
astacll<br />
hods pentru ants , kervus pentru cervus , kitus pentru thus etc., numindtt orT-ce<br />
alts pronunciatiune: aunts detestabilti inorganismti.* 2<br />
1) nu OANGIN Gloss. med. grnee., 1565-1589.<br />
2) CHAVIIIII, Lezioloirie indo-europeenne, 21.<br />
0 admirabili demonstratiune despre 41.14 la Romani,<br />
hint<br />
in coassaw, Veber die Ausspraehe, Vokalisuasas.<br />
and Iletonsing der lateinisehen Spraehe,<br />
Leipzig, 1868-70, in-8, t. 1, p. 44-50.
292 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA<br />
A§a dero k In loctl de ce *1 ci constitua la AlbanesT, ca ai la GrecT, unti ar-<br />
chaismti latinti cu multa anteriora cunnoscinteT EpiruluT cu TurciT, SlaviT gi Romanis.<br />
3<br />
AlbanesiT all vietere (vetus, veteris), virg'iinefe (virgo, virginis), Yatere (alter), rtete<br />
(rete) etc., pe carT nicT intr'untl chipti nu le -atl pututa lua dela Roman!, in gra-<br />
Tula nostru tote aceste vorbe fiindti maT putint classice: vechizi, la Macedo-romanT<br />
vectiu, nicT o data vetere; vergurd, nu vergine; alto, nu altere; refea, nu rete; *'apoT pa-<br />
rintiT nostri nu le-ati formatti asta-feliti prin vr'o posteriors corruptiune provincials,<br />
ci a§a le-ati §i mo§tenitti, precuma probeza italianulis vecchio §i sonulti u pentru i in<br />
vergura.<br />
AlbanesiT aai adverbiulti fort *I adiectivulti forte, correspunclenda cello anteia cu<br />
latinulti fortiter *i cello-Paha cu fortis, pe canda Romanula nu posseda decata<br />
unti forte pentru ambele casurT, intocmai precuma noT dicema frumosa pentru fiulcher<br />
*i pulchre, adeveratu pentru verus §i vere etc., multumindu-ne cu o singura<br />
forma adiectivo- adverbialA.<br />
SperAmti a fi convinsti pe d. Rosier, ca. limba albanesa este unit dialectal neo-latina<br />
cu totulti neatternata de dialectulti neo-latinti anti Romanilorti; untl dialectal<br />
ma! antictt, flinch ca Albania intrega devenise provincia romanA cu unti secolti<br />
Inainte de crancena lupta a lu! Traiarra cu Decebala; unti dialectal inse fall cornparatiune<br />
ma! saraca in elemente latine, de ora-ce colonisarea romans nu avusese<br />
acollo acella caracterti compactti §i sistematica, prin care s'a distinsti ea pe termulti<br />
nordicli anti DunariT.<br />
Ambele aceste dialecte se maT intelnesca prin puntulti forte importanta de a fi<br />
traco-latine, cela -ce sub privinta hematologica, adecA a inrudirif materiale, apropia<br />
pe Roman! de AlbanesT maY multa chTartl decata de Italian!, cu carT noT suntemti<br />
incuscrili numai dupa tats, pe candy cu ceT-l'altT ne lovimti dupa amendouT<br />
parintiT.<br />
S 76.<br />
Turns/aural tumstrvfr ALL], LIMBBLOBtI ALIWIESi pI BottiNi.<br />
Numerosa ginte pan-tracica, stapand intr'o vreme peste maT teal peninsula barcanica<br />
§i maT tots Asia-mica, se impartia in doue ramure forte marl, cea tracica<br />
propriti clisa §i cea Mirka, prima din elle occupanda regiunea despre Ponta din<br />
territorlula communti , cea-l'alta regiunea despre Adriatica, fie-care subdivisa intr'o<br />
multime de nationalitatT si triburT purtindu differite numi: FrigianT, Bistonl,<br />
Bess!, Ciconl, Crobizi, Odrizl, Peon!, Sapel, Sintl, TrausT, GetT, Dad, TriballT, Mesi,<br />
Macedon!, Epiroti, ArupinT, BulinT, DaorsT, Enchele!, etc. etc. etc.<br />
Albanesii sunt unica posteritate actuala directs a ramurel illirice, ca Si Romania<br />
a celleT tracice propriti fise.<br />
8) Noi ne mirAmd, oumil do a pantu respectabilnla canonici*.<br />
1:11PARld, Principle de limba, Blaeid, 1866,<br />
in-8, p. 811; Aire poticnesca a Oleo °A pi Macedo- rowinil<br />
ad pe k in locA de ci pi ce, adducendii dreptd probA trei<br />
ouvinte, din can nnulii, puce, nu este la loculii sled, 6indu<br />
vorba despre se pi ci, nu despre au, drd oelle-l'alte<br />
done, de tots anormale rominesoe, aunt luate dela Albanesi<br />
: pakfe fl ghinta.<br />
4) 0 observatinne forte giusti in BOHM/HARDT, Der<br />
Voottlismue der Yulglirlateins, Leipzig, 1866-8,<br />
in-8, t. 3, p. 49 : Dan das Vulglirlatein in Epirus sich<br />
ale ein bestimmter Dialekt entwickelt babe, geht sus der<br />
Natur der Bache hervor; dass dieser Dialekt wit demjenigen,<br />
welcher in seiner hentigen Gestalt ale Walaehisch<br />
auftritt, im Wesentlichen identisch ist, bedarf des &melees".<br />
Cf. BOHLTHABDT Albamisehes wad Romaslacker,<br />
in slum, Zeitseheift fur vergleich.<br />
Sprachkunde, t. 22, Berlin, 1871, p. 241-302. Cf.<br />
DIEFSNBA OH , 'Lieber die jetzigem romaaisohen<br />
Schriftsprachen, Leipzig, 1831, in-4, p. 16-20.
STUDIULU III, § 77. 298<br />
Cumn-ca Illicit si TraciT propriti 4i§T vorbTan aceTa-§T limba fundamentals, doveda<br />
este nu numaT ca scriitoriT antic! IT confunda mereti unit cu al iT, dern maY<br />
cu sema ca dictionaruln albanesti p6te sa ni esplice fara nici o difficultate filologica<br />
celle ma! complicate probleme din nomenclatura dacica §i din limba daco-i<br />
latina.<br />
Astti-felin in paragrafiT precedintt noT vecluramn degia la AlbanesT cuvinte eminamente<br />
dacice, ca diorna-negru sea 6orda-locuinta suterrana.<br />
Aci vomti maT da unti essemplu forte interessantti, affara de acellea ce vorti maY<br />
urma din calla in cAnda in cursulti operel de fags.<br />
S 77.<br />
ORIGINZA NIMBLER ,DIJNIEZ."<br />
Samonicus, scriitora romanti cu unti secoln posteriorti luT TraTanti §i carele posseda<br />
pe atunci o biblioteca de 6o,000 volume incatt avea la dispositiune maT<br />
tote ce se va fi scristi vre-o data pene la densulti, dice ca tracicesce Danubius<br />
insemna apurtatora de nor!" : davoliticov ag TO vscpeXocp6pov ixeivot xaXotiat uccrQicog.1<br />
La AlbanesT norulti se chiarna re.<br />
In tote limbele indo-europee radicala da esprima idea de a da, de unde o forma<br />
participiala dan sea Jana.<br />
Dana-re, ((dal-1dt nor! ", eccL der° numele tracicti din care Romanult a facutn<br />
Dunare §i pe care Samonicus l'a tradusti cu atata mar correctn prin vecpeXoripog<br />
apurtatora de nor! ", cu catty in unele limbe ariane , la Celt! buns -6ra, primitivuln<br />
da capeta anume intellesulti de as purta ". 2<br />
Totti limba albanesa ni esplica de ce Grecil, Romani! §i Germanic an terminate<br />
numele acestul fluvia prin 13, pe care nuld ati RomaniT.<br />
Albanesce re, norti , admitte in unele casurT unti v de'nainte'T : vrels cela -ce pro-<br />
beza ca nu este decata o contractiune din zendicula awra, modernula persianti abr,<br />
curdiculti awreh, tote acestea insemnandti de assemenea anortiD 4 §1 producendti la<br />
vechi! Persian! unti nume propriti 'Afipadeerag, adatti de nor! ". 5<br />
Norulti chiamandu-se albanesce re §i vre, davotithog ellinti, Danuvius latinti §i Donaw<br />
allti Germanilora , dela cart ati imprumutatti apol SlaviT pe Dunava, MaghTariT pe<br />
Duna etc., provina dintr'o forma collaterala Dana-vre.<br />
Romanic singuri inse an retinutn pe caracteristiculn re, in care se copprinde<br />
insa0 chilia enigmeT.<br />
Si an retinutti nu numaT atata , dery penis §i interessantult blastemti poporana :<br />
abatta-te Dunarea !. carele pe de o parte se potrivesce atatti de bine cu ideTa<br />
unuT upurtatorti de nor! ", ern pe de alta, ni adduce a-minte ca la Dad gTuramentulti<br />
cello mal sacru era legate cu solemnitatea de a be apa din Danubia 67 incatti<br />
upurtatorulti de nor!" pedepsTa apoi pe spergTuri: at! battea Dunn-ea)).<br />
Romanuln nu dice : abatta-te Oltulti 7 abatta-te Siretultip , abattate Prutulti ",<br />
ci numai baste]; -te Dunlirea!<br />
1) Ap. Lypum, De magistr. porn., III,<br />
32.<br />
2) tutor, Die bet Caesar vorkammeaden<br />
keltisclae Nausea, Binenehen, 1857, in-8, p. 99:<br />
doen, doan, portare, ferreu.<br />
3) HAHN, Alb. Stud., Lex. 107.<br />
4) num, Handbuch der Zeudsprache, Leipzig,<br />
1864, in-4, p. 35.<br />
5) HiTZIG, in BBOICHAITS, Zeltschrift der deutschen<br />
morgealliadftehen Gesellschaft, Leipzig, 1847,<br />
in -8, t. 9, p. 760.<br />
6) AIIPIDMI NOMIST178 , sp. PHYLARG., in Wirgilli<br />
Georg. IL
294 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIAL&<br />
Asta-felia, multumita limber dacice 7 restaurate prin confruntatiunea dialectuluT<br />
epiroto-latinn anti Albanesilorn cu dialectulti traco-latinu allit Romanilora, se iniatGra<br />
in rubrica unorti, simple coincidinte fonetice etimologia generalmente patronata<br />
a DundrzY dela samscrito-zendiculti &nu, osseticulti don fluviti, pe care'lti ati<br />
Romanii intr'o acceptiune deminutiva 77 precumtl se respinge nu mar putinti Si derivatiunea<br />
dela ceiticulti dana-vitezt. 8<br />
78<br />
CONOL1381131EA DESPRE tHRUDIBRA BOMINILOBt CU ALBAREBIL<br />
Post-punerea articolulut definitivti, identitatea genitivuluT cu dativulti , timpulti<br />
viitora espresti cu agTutorulti ideeT voYu, formatiunea numeralelora dela I I pene la<br />
19 prin intrepunerea until supra, §i o gramada de alte particularitap grammaticale<br />
set lessice, pe carr le vomti desbatte candti vomti aye a restaura dialectulti dacicti,<br />
ne vorti adduce erosT si erosT la resultatula dobandita mar susti, si anume:<br />
Limbele roman& albanesa sunt doue dialect , d'o potriva traco-latine, d.esvoltate inse<br />
fie-care pe o calle individual nedefiendinte.<br />
Fara a se misca unit din Dacia Tratana si altii din Epirti, Romanic sea Dacolatinil<br />
Si Albanesil sea Epiroto-latinii stint si nu potti a nu fi legap printr'o estre-<br />
ma assemenare limbistica, de Ora ce provinti unit altiT din elemente romanice<br />
elemente tracice, ammestecate inse in diverse epoce, prin diverse dialecte, cu diverse<br />
dose si sub diverse conditiuni climatologice.<br />
§ 79.<br />
ORIGINEA CI7VANTIILUI HOT U°.<br />
Deca Daco-romaniT ()ice d. Rosier -- nu s'aa clintitti de pe termula nordicti<br />
alla DunariT, affara negresita de poiliunea cea stramutata de catrg imperatulti Aurelianti<br />
si din care se trage inceputulti actualilorti Macedo-romanT cumtl atuncl<br />
de nu essista in limba romans nicl o urma gotica , precumti nicT in linAla gotica<br />
nu es9ista nicl o urma romans ?<br />
Nu essista. ! nu ! repetima pi not dupa d. Rosier.<br />
Nu este nu numaT unti gotismtl la RomanT sea unti romanisma la Gotr, derti nicY<br />
macara unti cuventa despre Gott<br />
S'a disa adesea, si de'mpreuna cu altiT vomt fi affirmat'o si noT aka data, cumtica<br />
vorba romans hop aril fi o reminiscinta a dominatiunil gotice in Dacia TraTand.<br />
Studiulti ulteriorti ne face a renunta la acesta etimologia.<br />
Initialuiti h este la Romany o usora. aspiratiune cam analog-a cu a Grecilora sea<br />
cu hi alla Armenilorti, asta-felia Ca poporulti rostesce d'o potriva hrelfiire §i rapine,<br />
harafill 5i arafig, helefteit Si eleftea, hotarii §i °tar*, hop' Si op.<br />
Unti assemenea h nu se nasce din durulti g, may allesa de'naintea unel vocale.<br />
Derti mai este ce-va.<br />
Luanda pe rondo tote vorbele romane monosillabice cu finalulti , pentru a constata<br />
val6rea etimologica a acestuTa din urma, ne incredintamti ca ellti deriva, affara<br />
de regularulti set prototipti ti, din : to (puteus--fiut), sfi (crigfiusret), ss (sessusjet),<br />
que (laqueuslad), chi (brachiumrat), thi (strut:hiostruf) etc., adeca tottid'a-una<br />
din doue consone din cart una e s, ori dintr'o consona sea doue urmate<br />
de una i sea unti e, nicl o data inse dintr'o consona nesibillata isolata.<br />
7) Lei. Bad., 195: Donn, oanalie potetorine, die 8) Grecs, op. cit., 91-2.<br />
Trankrinne.<br />
§<br />
si si<br />
si
STUDIULU III, § 79. 295<br />
T din Got e totti atatti de netransformabila in / din hot, precumt de netransformabilti<br />
e g din cello anteiti in h din cello alla douilea, incattt definitivamente ho(ulti<br />
qi Go/nit st meng unulti cu altulti numaT dory prin littera o.<br />
De unde inse derivA in realitate act sta misteriOsg monosillabg ?<br />
Lessiconula Budanti propunea o derivatiune din latinulti hostz:s ; inse tote limbele<br />
romanice all formats de acollo alto ce-va : romanesce oste ,<br />
francesesce ost,<br />
spaniolesce hueste, italianesce oste, proventalesce host, portugesesce haste 1, aka ca<br />
n'a remasti in hostis nicT o portitg deschisa pentru hop.<br />
SA cautamil aTuri.<br />
Intr'o cronica francesg not citimil urmatorulti passagia relativa la secolulti XIII:<br />
almperio regis Ludovici Hutini, quo nomine prisca lingua nostra turbulentus sigsnificatur.n<br />
Adecg :<br />
Sub domnia regeluT Ludovicti, supranumitti h u t i n, cda-ce in vec&a nostra limbo<br />
ansemnizli turburatorg,<br />
Apol inteunti acts! din 1363 :<br />
ajehan, dit Vyanne, risseur, brigueur, hustineur, mal et outrageux parteur. 2<br />
Ca ideia, noT intrebamt decd nu e vorba de ceTa -ce se chiamg. romanesce /tofu<br />
Ca forma, hust francesti, compusti din doue consene din carT una e s, correspunde<br />
perfectamente cu allti nostru hot, cu atatti maT allesti candy intr'o multime de vorbe<br />
romane ne intimping ecuatiunea intre st §i f, negre§itti prin intermediulti metateseT<br />
is din st, bung ors : folu --stola, map-1,am* etc.<br />
Si totu0 act sta interessantg clicere nicT RomaniT n'ati luat'o dela Francesi, nicT<br />
Francesil dela Romani, ci in ambele terre ea s'a nascutti spontanamente din<br />
causa unuT strigatt).<br />
In Francia, dupg cumti o demonstrg prin 4ecim1 de documente Du Cange, 6 poporula<br />
era datorti sg allerge dupa hot( tipanda §i trambitandt.<br />
In latinitatea din evula media act sta se chigma hut-esium, de unde a remasti in<br />
limba francesa hide, care nu differs intru nemica de romanulti hada 4, incatti urmeza<br />
naturalmente ca Si parincii nostri aveati acella-§T obiceiti, insotita de acellea-§T<br />
strigate: hu! ho! francesesce hutz! 5.<br />
Aceste esclamatiunT o data devenindti caracteristice la Oita facetorilorti de relle<br />
§i stereotipandu-se upro eo multitudinis clamore incondito, quo latronem seu in<br />
.ipso crimine deprehensum, seu fugientem ac latitantem, pagani omnes tenentur<br />
ainsectari ac prosequi, donec comprehendatur et in judicis manus tradatur 61 nu<br />
numaT era cu putinta, ci chianti trebula sg se nascg in Francia hut, hutin, hust, hustm,<br />
hustineur, era in Romania hop.<br />
SA se noteze unti lucru.<br />
Dupg cumti pentru terrani era hota acella pe care 'la huTduTati den§iT, totti aka<br />
pentru facetoriT de relic, din puntultt lord de vedere, erati hog aceTa ce-T huiduTatt.<br />
Ecce de ce in argotult talhg.resca din evulti mecliti terraniT se numiatt hoti:<br />
uhoutzrusticusn. 7.<br />
1) omen, Etymol. daeo-romosne, 184.<br />
2) ambele testuri in DU osnon, Glom med. lat ,<br />
736.<br />
8) Ibid., 736, 725, 724, 726.<br />
4) Lex. Bud., 287: nhuiagetl, batgi000rescu, atrig5;<br />
rhuiti pe oine-va oa ci pe pond, Ulu 'nerd, illu flueril,<br />
olamore et eibillie quem explodo. Hesiettl, atrigare multi<br />
ossupra cul-va , multitn finis ineonditua clamor, explosio,<br />
nexeibillatio<br />
5) Vita Ludovici Pil anno 840, ap. nu CiNGR. In,<br />
724: digit We: hutz I hutz I quod eigniflcat : tonal fora* 11<br />
6) nu CANOE, III, 725.<br />
Ile<br />
7) BONAVENTIIRL VULCANfIII1 Uteri. et 'lingua<br />
Getarum wive Gothornin, Lugduni, 1597, in-16,<br />
p. 108.
296 'STOMA TERRITORIALA.<br />
Acesta consideratiune este decisiva pentru a proba originea curate onomatopeica<br />
a cuventului uhotti. ,<br />
inlAturandti orT -ce alto etimologia, fie catt de plausibill<br />
in apparinta.<br />
Unti avocatt romant din Temesiana, tntr'untt articolt forte paradossalti, assupra<br />
carura ni attrage attentiunea d. professorti dr. V ,Glodarit din Brasovt, adduce<br />
ca o proba despre derivatiunea hotu/u/ din Gall ca :<br />
qIn Banatti One in diva de astaclr candt vine vre -untl Nemo prin sate roma-<br />
,nesci, se Teel copiT dupa ella si striga dreptt semnti de battti- giocura: Nemtt!<br />
sNerntt! Goto-Frentg! §i totti mat departe facendt versurT de battti-grocurA, parte ruusinese,<br />
la fie-care sentintA de doue versurl in cAdinta repetescti: Nemtt ! Nemtt!<br />
aGoto-Frentfi ! = 8<br />
D. Simeont Mangrucg, care nT -o spune acesta, cumt Ore de nu observA ca esclamatiunea<br />
este .Goto-Frenp., erti nu ((Hop-Fre/OP ?<br />
Cu alte cuvinte, ea demonstra, intr'o oppositiune diametrala cu opiniunea d-selle,<br />
cumti-cA Gotii in gura poporulur romant n'a pututti sl trecl in hop.<br />
Sa nu mar hofimii der° pe GotT7 cart n'ati pututti sa fore dela nor, precumt vomit<br />
vede indat5, nicl macart doue litere dintr'o vorba!<br />
§ 80.<br />
TBORIA LIII 1620 MAIORESCII DUPRE ROMA/118MB LA GOTI.<br />
Reposatulti Iona Maiorescu credea c1 a data peste patru romanisme in testulti<br />
gotica allti luT 111fila:<br />
Numele Romanilorti: Rumoneis, Rumonim, correspundendt former romane po-<br />
1<br />
porane Rumanit;<br />
2° Hausjan, dela romanult auzire;<br />
3° Ajar, romanesce azure, mal correctu allure, francesesce alleurs, latinesce alp<br />
orsum;<br />
4°, Mais, dela romanult Ina din magis. '<br />
Anteiti punemti la o parte pe aljar, care este nu unt romanismt, ci o proprietate<br />
communa maT tuturorti pop6relort neo-latine, dupa cumt marturesce insusr<br />
Maiorescu, deli uitase a mar cita, pe longl formele romans si francesa. vechiulti<br />
spaniolti alubre, proventalulti ailhors §i portugesulti alhur. 2<br />
Remanti der° celle-l'alte trel.<br />
Hausjan provine dintr'o tema kus, cad in limba gotica h represinta totti-d'a-una<br />
pe unit primitivt k, §i au este o accrescere din u, incatti correspundintele luT hausjan<br />
in celle-l'alte limbe indo-europee e numar d6ra elleniculti xovg in axovarlig 37<br />
de unde inse pent la roma:lulu aug'zre e cam departe.<br />
Goticulti mais, matIvis, maiza, e purti Si simplu germanulti modernt meist, fAra flier<br />
o legatura cu romanult nee.<br />
Mar avemti dero unit singurt-singurellti Rumonim set Rumoneis, care nicY acesta<br />
nu se pretinde a fi romant ca intrega vorba, ci unicamente prin sonurile u in locti<br />
de o §i o in locti de a din celle septe set optt littere.<br />
Are fi comicti. ca tote elementele romane in limba gotica sa se reduca in urma<br />
urmelorti la nesce 218 dintr'unti brat cuventt!<br />
8) stanaluoi, Tenetata de originea numelaal<br />
Yellow*, in sliarn16 Albino, Vienna, 1866, nr. 88.<br />
1) Art. Komnileie in sorra= and maxim, Steats-Lezieen,<br />
ed. 2, p. 158, eitat6 in Bonet, Rom.<br />
Stud., 140, nude antorul6 confundA pe Afaioreecu tatA<br />
en fiinlii een d. T. L. Maloreeen.<br />
2) clam; 6.<br />
3) nntentoa, in Kum!, Zeitoehrift, XVI, 271. Cf.<br />
soniszonia, Compendium, § 196.
STUDIULU III, § 81. 297<br />
Dera §i ad romanismulti e fictivti.<br />
Crenga limbistica neo-latina cea maT germanisata foneticesce, este a§a numitultl<br />
dialectti reto- romanti din Elvetia, ° care'§Y da ellti-insu§T numele de rumonsch.°<br />
Deca in AlpY rumonsch e unti effectti allti germanismuluY intre LatinT, cumti 6re<br />
la Dunare aceTa-§T forma rumoneis arts pute sa fie vice-versa unti effectti anti latinismuluT<br />
intre Germany ?<br />
SI lassamti dera in pace §i pe Rumoneis sea pe Rumonim.<br />
§ 81.<br />
OBIGINEA CIIVINTBLOHO moDoNt p<br />
S'a spusti ca arti fi gotica vorba odor*, dela and contrasti in oar, tesaura, avutia,<br />
possessiune.<br />
In realitate cuventulti este de o proveninta slavica §i relativamente moderns.<br />
Serbesce odora are trey acceptiunT :<br />
1. HaYne ;<br />
2. Arme;<br />
3. Preda.<br />
Radicala este verbulti curatti slavicti dr'ti, a despuTa.<br />
Odorulii semnifica tots ce se 'mite rapi in resbella dela unti inamica, stolia °Alma<br />
la vechiT Romani.<br />
S'a maT sustinuta ca vorba romans pea arti proveni din goticulti back.<br />
Nu s'a observatti inse ca patutil face parte dintr'o famillia intrega de termini<br />
romani, cu cart trebul studiatti intr'o strinsA legatura, §i anume :<br />
1. Patti, lectus;<br />
2. P a t u 1 ti, cubile, stratum, pre carele se a§eda stupT , legumele sea p6mele<br />
uerna, giscele canda clocescti etc." ;<br />
3. P a t u r a, folium, volumen, foil, induoitura, legatura ;<br />
4. P a t u r ti, comp/lc°, stringti la unti locti.<br />
Prin urmare, ideia fundamentals a fiatuha consistanda in stratificatiune, adeca in<br />
suprapunerea unuT lucru peste unti alto lucru, este din puntti in punta, in fondu ca<br />
§i'n forma, albanesula pat, stagia, cStockwerk" dupa traducerea d-luT Hahn.'<br />
.Goticulti bad , din contra , esprima in maT tote formatiunile collaterale §i deri-<br />
vate notiunea pronuntata de ce-va plant's , adeca nestratificata, nesuprapusti, cAte o<br />
data chiarti escavatti 4 ceTa-ce 'hi departeza de ideia patuhd romanti, pe care o esprima<br />
atatti de bine din tote puntele de vedere numai albanesulti pat.<br />
§ 82.<br />
ON IIRMDZA DIN LWEIA GOTIEDIRLORt IN LINDA BONIN/ ?<br />
Scormoninda pretutindenT in paragrafiT precedintT §i sgandarinda tote cordele<br />
corclitele Umbel romane , noT nu gassimti nicT o umbra de necontestabilti gotismti<br />
macarti in doue optimT alle uneT singure vorbe.<br />
a) Quasar, Formealehre der rhaetoromaalschen<br />
Sprache, Chur, 1852, in-8, p. 107, 115 etc.<br />
b) (Lawson, Waterbuck der rhaetoromaulaches<br />
Sprache, Clwr, 1848, in-16, p. 187.<br />
1) ICABADZICZ, Lex., 447.<br />
2) Lex. Bud., 490.<br />
3) Alb. Stud., Lex. 94.In limbs litvana patulil se<br />
chiamit &alas, ceia-ce prin suffissii si prin accents con-<br />
npArtm.<br />
cdrcli perfectamente cu rominuld patted, ambele indielndfi<br />
unti prototipii communil *starch care catE ea fl fostil forma<br />
dada a euventuln1. Assupra imprumutliri/ el de ciltra<br />
Litvard nor vomit vorbi in Istoria etnografial a Mantenie(.<br />
Cf. mummies, Litauisches Lesebuch laud<br />
Glossar, Prag, 1857, in-8, p. 301.<br />
4) DrapEunson, Woerterhuch der gothischen<br />
Sprache, Frankfurt, 1851, in-8, t. 1, p. 254.<br />
38<br />
8i
298 <strong>ISTORIA</strong> TEBRITORIALA<br />
Prin urmare va Slice d. Rosier dupa cuma a mar spusti in timpula dominatiunir<br />
Gotilorti Romanic nu se afflatt in Dacia.<br />
Aci ne despartima de eminentulti istoricti vienesa ,<br />
cad se desparte si d-sea de<br />
prescriptiunile criticismuluT, care cerea imperiosamente ca sa proceda in urmatorult<br />
moda :<br />
1. SA preciseze pe o mappa, tinendu-se strictti de fontane sincronice, intregultt<br />
spatin territorialti pe care l'att occupatu la nor Gotir;<br />
2. SA probeze ca affara din acellti spatiti territorialti, nu essista in Dacia nicT<br />
unti locsora unde sa fi pututti trai Romanic departe de GotT si sustrasT influinter<br />
acestora ;<br />
3. Deca demonstra ca unti assemenea locsortt , aptti a adaposti o nationalitate<br />
intrega, nu se affla nicairr, atunci, derni numai atuncT putea conchide ca imperatula<br />
Aurelianti nu lAssase unti puiti de Romania in Dacia, de vreme ce nu gassima<br />
nicr unti vestigiti goticti in limba romans.<br />
Ecce ce trebuTa sa faca d. Rosier.<br />
§ 83.<br />
PIINTTJLII TILIMITORLLL6 1A ISTOBLA GOTILOBt PhNE LA ATTILA.<br />
Itinerariula successiveT migratiunT a Gotilorti se incepe dela nordtl in directiunea<br />
littoralului MariT-negre, aseclandu-se er acollo in secolula II dupa Crista in spatiulti<br />
dintre Dona si Nistru, adeca la hotarulti de tote orientala allti Dacier.<br />
StabilitT aci, urmeza din parte-le unti sira de incercarT de a strabatte pe mallulti<br />
drepta anti DunAriT , unde erati attrasT de fama avutier provincielorti grece.<br />
Acesta puntti obiectivti fiindti hotarita , callea cea mar scurta de realisare eratl<br />
naturalmente gurele Dunarii, de unde Gotif treceati drepta in Bulgaria si mar departe,<br />
multumindu-se cu possessiunea transit6ria a actualer Bessarabie si lassanda<br />
O. mar treca multa timpti pene sa incepa a se gandi macarti la Moldova, care nu<br />
se affla nice ea in drumulti ce'sr allesesera pentru a agrunge mar currencla la tints.<br />
In adeverti, orr-canda e in gYocti Gotia propritt clisa , unde resedea forta offen-<br />
sive si defensive, simburele de resistinta si de espansiune alla elementulur goticti,<br />
o gassima Intre Prutti si Nistru.<br />
La annulti 251 espeditiunea Gotilorti contra Romanilorti se dirige assupra Filip-<br />
popoliT, de uncle retragendu-se si cautAnda a se intorce a-casa, urmaritl de armata<br />
imperatulur Decia , el apucl spre orasultt Abritti lOnga Varna, ' adeca in cea maT<br />
drepta linia spre Bessarabia.<br />
Intre 268-270 Slice Zosima Scitii, EruliT, PeuciT si Gotir puntl 320,000 6menT<br />
pe 6,000 vase si attaca Anteiti orasula Tomi in Dobrogia.<br />
De unde plecase acea formidabila flotta ?<br />
*De l'onei Nistru.. 2<br />
Intre anniT 367-369 imperatula Valinte, voincla sa isbesca pe GotT in propria lord<br />
terra, face unti podtt pe Dunare.<br />
In ce loco anume ?<br />
Longa orasulti Noviodunti sea Novietunti I care dupa unanima marturia a luT<br />
Ptolemett. a Table! Peutingeriane, a ItinerariuluT luT Antoninti, a NotiteT *Dignita-<br />
11.3[ASALICSICIH, Tab. Pent., I, 862. AURILL. VICT.,<br />
XX - ZOBINE , I, 23. IORNAND., XVIII.<br />
2) some, I, 42.
STUDIULII III, § 83. 299<br />
tum., a luT Procopit a Codicelul Teodosiant etc., se affla longs actuala Isakce,<br />
adea. in _Ala Bessarabia.<br />
Astti-feliti penes la 37o clominatiunea gotica , in intellesulti cello adeveratt alltt<br />
cuventuluT, se concentra esclusivamentre intre Prutti §i Nistru.<br />
TocmaT atuncT navallesct terribiliT Hunt.<br />
Peste ramura cea maT occidentals a Gotilorti domnia Atanarik.<br />
Ellit tramitte o parte din oste pentru a recunnosce positiunea Hunilortt, era singurti<br />
se a§eda intr'o valle fie malulit Nz:strulut.<br />
Gonitti de aci dice contimpurenult Ammia nit Marcellinti Atanarik se incerca<br />
a rAdica unit zidt prin care sa unesca malulti rriatutuY cu Dunarea §i din dossulti<br />
,<br />
caruTa sa p6ta resiste Hunilort : as superciliis Gerasi fluminis adusque Danubium..4<br />
Acestti passagitt remasese penes acumtt ne'ntellesti, §i totu§i ellti este de o claritate<br />
perfecta.<br />
S'a credutt generalmente nä Atanarik va fi claditti unti murti dela mallult occidentala<br />
allt PrutuluT spre Dunare pens unde-va longA. Galati. 5<br />
In acestti cast regele Go ;iloru art fi commisti unti actti de cea maT flagranta<br />
absurditate, cad HuniT venTati dela resaritt, nu dela appusti, incatt el n'artl fi avutti<br />
decatt sa treca Prutult pe la spatele luT Atanarik prindendu-lti apoT in cursa pe<br />
care §T-o va fi intinst cu naivitate elltt-insu§T.<br />
Este evidinte ca zidulti in cestiune unTa malulit oriental ant Prutulul cu Dunarea,<br />
barricadandt astti-felit contra Hunilort anume regiunea IzmailuluT.<br />
Acestt spatit dice totti Ammianti Marcellinti era locuitt de ramura gotica<br />
numita TaTfall : a Taifalorum terras firaestringensp.<br />
Nici acestiTa dero nu eratt in Moldova.<br />
Tote s'ati petrecutt esclusivt in Bessarabia.<br />
Constrin§T din not a fugi, GotiT cauta scaparea in munch Cauca: tad Caucalandensem<br />
locum..<br />
Aci noY IT vedemt degla pe pamentult moldovenescti.<br />
Deft nu maT era acollo terra gotica, de Ora-ce Atanarik dice tottl Ammianti<br />
Marcellinti trebuia s'o apuce cu forta, gonindtl pe SarmatiT ce o stapanTati : aSarmatis<br />
inde extrusis..<br />
Acesta ni adduce a-minte ca §i Constantinit cello Mare , cu o giumetate-secoltt<br />
mai 'nainte, battuse pe GotT nu pe propriulti lord parnentt, ci ero§T in terrele Sarmatilort<br />
: .Victi Gothi ab exercitu Romano in terras Sarmatarum.* 6<br />
Fundarea castelluluT Dafne la gura Argeplui , attribuita espressamente mareluT<br />
Constantin de catra Procopiti §i a caruTa positiune topografica, de vreme ce se affla<br />
fats in fata cu ora§ult Transmarisca de dincollo de Dunare , este de o precisiune<br />
a§a dicendti geometric, multumita Table Peutingeriane §i ItinerariuluT luT Anto-<br />
3) sonAPPapra, Able. d. Slaw., 116-117 : ,,Ptolemaeus<br />
ist der erste Schriftsteller, , der uns den Namen<br />
der Stadt Noviatovvov, Noviodnnum , aufbewahrt had.<br />
Nach seiner genanen Beetimmung lag der Ort 26 rim.<br />
oder 6'12 geogr. Ml. von Arubinm and 41 Aim. oder 8 1 5<br />
geogr. Ml. von Salsovia. Das Itinerarium Antonini fiihrt<br />
es ebenfalls auf Ierselben &nose an, and gibt ale die<br />
nlichsen Oerter Diniguttia am Einflusse des Prut mit<br />
20 Aim. oder 4 geogr. MI. and Aegiesne mit 24 rim.<br />
,,oder 44 5 geogr. Ml. an. Die Notitia Dignitatam Imp.<br />
,,verlegt hieher die Legio 1 Jovia. Nach Amm. Marcellinue<br />
aching der General des K. Valens bet demeelben<br />
oine Schiffbriicke auf seinem Zuge gegen die gothiechen<br />
,,Grenthungi: Per Novidunum, navibus ad transmittendum<br />
wonnem connexis, perrnpto barbarico continuatis itineribus<br />
longins agentes Greuthnngos aggressus est. XXVII<br />
5, etc.<br />
4) Aux. mem., XXXI, 8.<br />
5) §i mar outrider': este combinafiunea lni mama; lies<br />
Trajani ad Daaubiam, Norimbergae, 1793, in-8,<br />
p. 18, care printr'o trisurii de condeifi mud murulfi laI<br />
Atanarik in Temesiana, sub simplulil onventfi c4 acollo<br />
aril fl nesce ruine 1<br />
6) mums, Citron., ann. 832.Cf. °Emus, VII, 28.<br />
PAUL. DUO., XI.
800 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIAL&<br />
nine, probezg cg acelle .terre alle Sarmatilora, espuse unorti momentane incurslunI<br />
gotice, copprindeati giumetatea cea resgriteng a MuntenieT. 7<br />
Avesta confirms opiniunea d-luT Odobescu, cumti-ca .Caucaland. allti luT Ammiana<br />
Marcel linti trebul cgutatti in regiunea BuzeuluT, unde Yn adev&-ti vr'o dour<br />
muntT ports pens astg-dT numele de Coca contrasts din Cauca, §i unde descoperirea<br />
tesauruluT gotictt dela PetrOsa esplicg forte bine faptulti petreceriT pe acollo<br />
a fugarulul Atanarik.<br />
Moldova propriti disc, puss la midts-loch intre GotT si SarmatT 7 forma unti ter-<br />
rema dubiosti, pe care 8i -lit appropriati canda 8i canda ambele popore, fare ca sg<br />
resulte de unde-va vre-o dominatiune esclusivg assuprg-T din partea unula din elle.<br />
MaT pe scurtti, numaT in Bessarabia GotiT sunt la sine a-case, facenda din canda<br />
in Cando cute o apparitiune pe termula appusent ants PrutuluT, cello multa pens la<br />
campia osticg. a MuntenieT dorm tote opintirile invasionare celle maT, crancene reservandu<br />
specialmente provincielora romane de peste Dungre, unde'T ademenia aurulti<br />
bizantina B.<br />
S 84.<br />
011IGINEA MAMORU ',MOLDOVA" er ,,PBAHOVA.6<br />
0 urmg forte interessanta a petreceriT Gotilort in Moldova este chTarti riula .Moldova.,<br />
dela cuventula goticu muld a prafti '7 de unde s'a ngscuta de assemenea<br />
numele ape Mulde in Sassonia, unti affluinte allti ElbeT, precuma si forma germane<br />
Moldau a numeluT bohemti Wltawa, pe canda affarg din lumea teutonicg termenula<br />
fluvialn aMoldova. nu se gasesce nicairT.<br />
GotiT ail clist1 Moldahva riuluY moldovenesca cu aceTasT ratiune cu care mat tarclit<br />
SlaviT ati numitti unti rim muntenesca Prachova, adecg erosT uprgfosg., dela vorba<br />
prach, de unde vine allti nostru 'raft, pulbere.<br />
aMoldova. si .Prahova. reproduce essactamente, una goticesce si cea-l'alta sla-<br />
vonesce, aceia-§11 idea pe care Ovidia o esprima prin samnis pulverulentuss, rim<br />
pulberosti.<br />
S 85.<br />
RPOOA DIBPARITIETNII GOTILORit DIN DACIA.<br />
Irrumperea hunica a push capetti dominatiunii Gotilora chiara in cuTbulti lora<br />
dintre Prutti 8i Nistru, strgmutandu-T maT cu totiT in Bulgaria, unde er s'att asedata<br />
la p6lele BalcanuluT dice Iornande ca candor aro fi fosta pgmentulti lord<br />
de nascere : utanquam solo genitali potitin.<br />
Sub marele Teodosia se incercg a se strAcura intr'acollo ultimult resat gotica<br />
de pe malulti nordica allh IstruluT, $i<br />
'10 vedema pogorindu-se totti din Bessarabia,<br />
cgcY trecetorea se 'opera anume la gurele fluviuluT :<br />
Corporibus premitur Peuce per quinque recurrens<br />
Ostia barbaricos viz egerit unda cruoreemg a<br />
7) Aci a loculd de a correge o grave err6re a lid ewes,<br />
Die Deutsche= and die Naelibarstaemme,<br />
hinenehen, 1837, in-8, p. 434, carele affirms oS toth pe<br />
mai va 11 trecuth si imperatulfi Valinte in primal eepeditiune<br />
contra Gotilorfi, poveetiti in Aim MARC" XXVII,<br />
5: ,,prope Daphnem nomine munimentum est castra me-<br />
,,tatue, ponteque contabulato supra navium tome flamen<br />
atranegressue est.* Cetlitula Dafne din aceeth passagid,<br />
unde se oprise armata fnainte de a fi /dough podidel, este<br />
In moduli& cellfi mai limpede aseslati pe termuld eudicii<br />
allii DunIrii, pe candS A:4,1g a11ii lui paocoritfr, De<br />
aedif., IV, 7, se afla pe termulfi nordicu, inestii e pests<br />
putinti a ved6 in ambele una si acera.si localitate.<br />
8) inn. mew., XXXI, 16: Constantinopolim , copiarum<br />
cumuli. inhiantes ampliseimie. Cf. EMU-<br />
Plus, VL<br />
1) aunt, Vergl. Worterb., 837.<br />
2) ovm., Amor., III, 6.<br />
a) or..tunzAN., de IV Coin. Honor., 623 sq.<br />
:warm., IV, 85.
STUDIULU 86. 301<br />
De peste Dunare cea mar mare parte s'atl tndrumattl cu incetultt spre Pannonia<br />
§i mar tncollo.<br />
Dupa den§ir n'ati intardiatt a emigra si Sarmatir din campia Terre!-Romanescr,<br />
mergendo a se contopi cu fralil lorti din Teme§iana, asedatT acollo Inca din Oldie<br />
luT Trarantt.<br />
S 86.<br />
IsrOBU GEMMLORO LA =AWL<br />
Pe candt GotiT occupati numaT regiunea de peste Nistru, se afla allaturi cu den-<br />
§ir unti alit' nemti germanicti.<br />
Erati a§a numitir Gepiclr.<br />
Positiunea lortt geografica in acea epoca results forte limpede din narratiunea<br />
luT Iornande.<br />
Elltt dice ca el locuisera anteiti pe o insult' a VisleT; ca de acollo s'ati intinsti<br />
peste o terra mar manosa, fare a se departa totu§T de re,edinta primitive, cAcT<br />
n'ati incetatti a aye vecini o ramura a Burgundilorti pe care §i Ptolemett o pune<br />
longs Visla ; T si in fine cd acesta noun patria a Gepiclilortt era numai muntT §i<br />
numal paclurr, dupa propria espressiune a unui rege anti lorti: ainclusum se mon-<br />
tium quaeritans asperitate, silvarumque densitate constrictum.D<br />
Cu aceste indicatiuni in many §i o mappa de'naintea ochilorti, e peste putinta<br />
a nu recunnesce Galitia la pellele crescetulul resaritenti and Carpatilorti.<br />
Fiinclti-ca Gepidir vorbTatt goticesce, precumti ni-o spune nu numal Iornande,<br />
dertt §i Procopiti, arts fi lassatti §i el in limba romans nesce adeverate gotismel<br />
decd vre-o data nor amtt fi avutti a face cu den§ii; suntemti datori prin urmare a<br />
studia §i sfera dominatiunir lorti in Dacia, dupe cumti facuramti maT susti pentru<br />
Gott'.<br />
Din Galicia GepidiT ati trecuttl in Ungaria, tntocmai ca mar tarditi Maghiarii. 3<br />
Testulti luT Iornande este aci de o confusiune spaimentatoria, pe care pOte cine-va<br />
s'o descurce numai dory adducendu-§T aminte ca entuziastulti istoricti aliti<br />
Gotilorti traia pe la annulti 550 §i ca total pe atund scrieatl Bizantinil Procopiti,<br />
Agathias.41 Menandru.<br />
Iornande repeta mereti ca Gepidir stapanescti Dada intrega pe care ero§T in-<br />
trega o stapanisera mar 'nainte Gotir.<br />
Canditi agiunge inse a delimita topograficesce hotarele acestei dominatiuni a<br />
Gepidilorti, dice ca eT sedeati longs fluviele Cri§11 §i Mure§o, intre cart la midttloth<br />
maT bags doue riurr cu nesce numY enigmatice: aGepidae sedent juxta flumina<br />
Marigia, Miliare, et Gilfil, et Grissia qui amnes suftraaVetos excedit.n 5<br />
Acesta-T atntrega Dacia* ?<br />
'apor tocmar in asta regiune nici ca a fostti vre-o data nu numai o dominatiune,<br />
derti nici mgcartt o invasiune gotica despre care sa ni fi remasti o sillaba<br />
in fantanele anticitatir!<br />
Intr'untl alto passagiti Iornande trage hotarele territoriului gepidicti cu totulti<br />
altti-feliti, §i anume :<br />
.Prin terra Gepidilorti curgti riurr marl §i renumite, cad despre nordti §1 apupusti<br />
o scalds 7isianus, despre sudti marea Dungre, despre resgritti o curma flu-<br />
.viultt Myth, alle carui uncle Tug §i spumande se rapedti furiose in Dunares. 6<br />
1) Geogr., III, 5.<br />
2) zwumm., xvn.<br />
8) ENDLICHEB, Monism. Arpadlano, 11.<br />
°<br />
III, §<br />
4) He reb. Get, XII. Cf. Ibid., L.<br />
5) Th., XXII.<br />
6) lb., V.<br />
2
302 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
Tzsianus fiindu Tissa; Tamils, pe Tab la Peutingeriana Tivisco, to Prisca Ttrjoag,<br />
in Ptolemeti TOmog, neputendti sa fie aka ce-va decata Temecula ; Gepidia este<br />
dery o portiune trans-teme§iana a UngarieT.<br />
Cumti ore sä impacamti pe Iornande cu Iornande ?<br />
Procopiti, Agathias §i Menandru ni spunti intr'unti glasa ca GepicliY stapaniatt<br />
ora§ult Sirmiti cu regiunea invecinata, §i nu cs o spunti printr'o nuda affirmatiune<br />
de felTulti acelleT a lul Iornande, dera inregistrez1 unti §ira de evineminte petre-<br />
cute intre Gepic)i ni LongobarclY, intre Gepic1T §i Greci, intre Gepicli Si FrancY etc.,<br />
tote in actuala Serbia. 7<br />
Una aka scriitorti sincronical EunodiAt confirms si ells marturia cellorti trey Bizantini,<br />
punendti in Gepiclia apa Uical pe care o recunnoscuse Katancsich 8 §i ni<br />
pare bine ca §i d. Rosier o recunnosce a fi actuala Vuica, 9 unti rid ero§T din regiunea<br />
SirmiuluY.<br />
Cumti sä reconciliama celle doue assertiunT contradictorie alle luT Iornande cu<br />
necontroversabila unanimitate a luT Procopiti, Agathias, Menandru §i Eunoditi ?<br />
Istoriculu Gotti de§i traia pe la sso, totu0 scriea de2arte in Italia, copiandu<br />
pe Cassiodorti sea compilanda de grin_ Ablavius §i altY scriitorY perdusi: fara sa<br />
observe vre-o data ca fontanels. sell_ nu sunt tote din aceiali erca.<br />
Estrema negliginta a lul Iornande este ceTa -ce l'a deochTata de-innItt in ochiT<br />
criticilorti. "<br />
Totuiti se limpeclesce, decd voma restabili urmatorea ordine cronologica in mi-<br />
Gepidilort<br />
gratiunile :<br />
Primula stabilimenta , lOnga Visla ;<br />
Allis douilea , in Galicia ;<br />
Allis treilea , ronga Cri§t Si Mure§a;<br />
Allis patrulea intre Tissa §i Teme§a ;<br />
Alla cincilea §i ultimula peste Dunare Tonga Sirmiti.<br />
Nici intr'una din aceste cinci statiunT successive, cart tote sunt forte adeverate,<br />
cad pentru a aglunge din Galitia in Serbia callea cea naturals ducea la Cri§a §i<br />
la Tissa ; nicT inteuna din aceste cinci statiunT successive GepicliT n'ati stapanitti<br />
Dacia Traiand, din totalitatea caril abTa attinsesera in trecetti o costs a Trans&<br />
vaniei.<br />
Cuing derti Iornande, de§i descrie pe largti ella-insu§Y hotarele gepidice in primele<br />
patru migratiunT , totu§T nu se satura a celebra dominatiunea Gotilora §i<br />
GepRlilora peste utotius Daciae fines?<br />
Aci ero§T ells nu committe aka peccata decatt de a nu fi intellesa fontanele de<br />
cart se servise.<br />
eta cuma.<br />
Bizantinult Procopiti este autoritatea autoritatilora In cela -ce privesce ambit termY<br />
aT DunariY.<br />
Ca secretarti ailu lul Belisariii, ella luase parte la tote stralucitele espeditiunY<br />
alle mareluY capitanti §i currtioscea de aprOpe totti fellultt de nemurY germanice:<br />
GotY, GepiclT, Vandail, Longobarcli etc.<br />
.Descriti celle veclute cu ochiT mei.."<br />
Negre§ita ca neminT pe acesta terrema nu ne va puts conduce maT cu certitudine.<br />
7) STRITTEM, Gepidien, passim.<br />
8) Tab. Venting., I, 801.<br />
9) Horn. Stud., 74.<br />
10) monssn, Notice sue Jornaudes, its Joni:winds,<br />
ed. Nisard, Paris, 1849, in 8, p. 412 : On dirait<br />
s'est fait nn jeu barbare de jeter ces faits pale -mele, d'er<br />
rompre l'enchainement, d'en brouiller la chronologie".<br />
-<br />
11) He Bello Pers., I, 1. Cf. PHOTI118, !Eyrie,bibl.,<br />
cap. LXI1I. sumo etc.
8TUDIULU III, § 86.<br />
EY bine, Procopiti dice intr'unti locti:<br />
aGepicliT, cart stapaniati u r b e a S i r m i a §i t 6 t a D a c i a, dupa ce tmperatultl<br />
aIustiniana smulsese acea regiune de sub dominagunea Goftlorii.D<br />
Cu cate-va rondurl mai gTosa :<br />
aImperatulti a data Erulilorti alte cate-va locuri din Dacia 1 n giurulti Si nag<br />
i d u n u 1 u Y, unde eY locuescti §i asta-di.."<br />
Intr'unti alai passagia :<br />
aMaT 'nainte, pe canda Dacia era tributaria Got ilor ti, GepidiT nu se<br />
ami§cati din Adele lora, locumfe dincollo de I s t r u, cad atata se temeati de Got;<br />
aIn can 111.1 cutedat a trete fluviulii.D 13<br />
Pentru scriitorulti bizantinti adincollo de Istru' este naturalmente termult nordica.<br />
Prin urmare, pe termulu sudica alla Dunarii se afflati GotiY, carora li era tributaria<br />
Dada de ac olio §i de groza carora tremurati Gepi aiefla(t atund ant's:<br />
Tissa.<br />
Apol ero0 :<br />
.In Dacia §i in Pannonia sunt °raffle Singidunu,ii Sirmiu pe mallultl IstruluT..."<br />
MaT Inca:<br />
.Hotarele Da c i e Y, uncle se .(zfila urbea _05<br />
In fine :<br />
Gepidii stapanesca Singidunulu i Sirmiulii cu regiunea invecinat a...."<br />
Deca aceste §6sse citatiuni nu sunt de aglunsti, Procopiti ni-ara maY procura altele<br />
vr'o doue -trey nu mai putinti decisive.<br />
Sirmiulti, adeca Mitrovitz de asta-di; Singidunulti sea actualulti Bielgradti ; maT<br />
pe scurtti Serbia, nicl decumtl Romania danubiana, ecce der° Mid Dada pe care<br />
o occupasera de'nteiti GotiT dupa trecerea lord peste Dunare, precumtl ni-o spune<br />
§i insu-§i Iornande T7, era retragendu-se acestila ati copprins'o GepidiT, pogoritT acollo<br />
din laturea vest-carpatina, unde locuisera mai 'nainte.<br />
Confusiunea nominala intre Dacia cis- danubiana pe de o parte, §i pe de alta intre<br />
celle doue Dacie trans-danubiane alle carora hotare ail fostli totti- d'a -una forte<br />
reti definite, dera pe unde in realitate ati stapanitti cattl-va timpti nemulti goto-<br />
gepidicti in urma invasiunil Hunilorti, a facutti pe compilatorl de feliulti luT Iornande<br />
a plasmui o fantastica dominaftune a Gotilora i GetzgVora peste tote Dada<br />
d ' a-stanga DunariT.<br />
Una aka vechiti scriitorti totti atata de putinti scrupulosa, apecriticultt sJ istoricesce<br />
nessatorulti Eutropiti., dupa cumti illa califica Eichhorn IS) bags §i eliti in<br />
Dacia Traiana nu numal pe Tervingi §i Taifali, derti Inca §i pe Victofall ", pe<br />
cart totu§T adeveratele fontane nu-T areta nicairt dealt spre appusti de Teme§il"<br />
§i despre cart nu ni se va cita unti singurti faptil pe territoriultl danubiantl alla RomanieT.<br />
IstoriciT moderns, fara a '§i da ostenella de a scapera lumina prin confruntarea<br />
izvorelora, s'aa multumitt a toot repeti fabula, pene ce sub eleganta peril a d-lui<br />
12) He Bello Goth., III, 88 : riffataes 8e maw<br />
ca Eletttov ;sal zifaxlas ix Tot, drrl aXeracov cfrcicras<br />
xacalati'dvcag gaxov.'Egraidi clqtazaflaasialig atisciq<br />
'/ovativtavisig riggiatro niz8ovq etc. zed IiiiXce 'Levzos<br />
Amin 'meta edvrog flacnbiaog "EpovXot garov<br />
appi maw Itypiadva.<br />
13) Ibid., III, 34.<br />
14) lb., I, 15.<br />
303<br />
15) Dist. arcane', 18.<br />
16) De Bello Vandal., I, 2.<br />
17) He reb. Get., LV, deaorierea copprinderil de<br />
oitra regale gotiefi Teocloricit a Singidtmulul, pe care<br />
mte eubdidit ditioni."<br />
18) Gesehiehte der Litteratue, Gftittingen, 1805,<br />
in-8, p. 389: ,in einem ewar leiohten, aber unkritisehen<br />
and hiatoriach nook/amigo:. Vortrag."<br />
19) Epit., VIII, 2.<br />
20) AXIL scum, XVI1,12.osprroLnr., D. Anton., Me
304<br />
<strong>ISTORIA</strong>. TERRITORIALA.<br />
Rosier ea a luatti may de-una-DIY nesce proportfuni iperbolice One §i'n cronologia:<br />
,.Bin zum sechsten Jahrhundert ist Dacien der Wohnsitz germanischer Stammea 21.<br />
NoY _intellegema patriotismulti ca o perghia grin care sa se mice cine-va a<br />
studia istoria I din dka inse ce a intrato in sciinta, una alto mObilli vine de'lti impinge<br />
inainte; dorinta de a affla adeverult.<br />
I.Veca se intempla intr'o cestiune ore-care ca ambele aceste impulsurl sa pOta<br />
merge in armonial este negre§ita o ferkire i dacff inse veiitatea -nu seTm_paca cu,<br />
interessula nationalti, nu remane decatti a sacrifica pe acesta din urma, on a (Ike<br />
adro istorreY,una...dia doue.<br />
Fatilotismulti teutonti a imbolditti pe d. Roster a vede GotY peste GotT pretutindenY."<br />
Patriotismull latinti face la noT pe o sema sä strige a all fostti Romany pene-<br />
§i samtula Sava cu amiculti sett Sansala, GotY nema de nemulti lora, martirisatT de<br />
catrA-GbtuIti Atanarik fiinda-ca erati de partttuln contratia alfu GotuTuY Frifigerd."-<br />
Essista Zre vr'odeosebrre intre ambele aceste.tebrte t<br />
Amendoue sunt patriotice, i amendoue nu sunt istoria !<br />
S 87.<br />
CONOLII6IIINEA DESPBX 0071 pr GEPIpI.<br />
Bi-secolara dominatiune a Gotilorti in Dacia Traiana s'a essercitatti, dupa cumti<br />
amts constatatti may susti, numaT §i numaT intre Pruta §i Nistru.<br />
La appusti de acollo, estrema margine a unorti trecetore stabilimente gotice,<br />
lipsite de orY-ce caracterti de dominatiune, nu merge may departe de §essula osticti<br />
anti Terrel-Roma.nesd, unde s'ati §i descoperitti in regiunea Buzeulur prep&<br />
sele vase de aura cu o necontestabila inscriptiune gotica.<br />
Dominatiunea cu multti may scurta Si may §ovait6re a Gepidilora in Dada Traiana<br />
s'a essercitatti numaY §i numaY spre occidinte de Cri§ti §I de Teme§a.<br />
La resarita de acollo, estrema margine a unorti trecetore stabilimente gepidice,<br />
lipsite de orY-ce caractera de dominatiune, nu merge may departe de regiunea<br />
Turder, unde s'a §i descoperitti remarcabilulti sfinsti de bronza cu antica inscriptiune<br />
germanica: aima ima si thi ere farloanD.T<br />
RomaniT din Oltenia §i din vallea Hategului pene la Mura§t1 nu avusesera nici<br />
o data occasiunea de a inveta o singura vorba gotica, dupa cumtl nici Gotilorti n'a<br />
fostti datti sä augla unde-va sunanda romanesce, affara numaY dora peste Dunare,<br />
de unde ne adduce d. Rosier, scar:am:la din vedere ca tocmaT acollo pYrintirnostri<br />
s'arti fi pututti gotiza may cu inlesnire.<br />
21) Rom. Stud., 52.<br />
22) Tail astil-felia, fiat ea mai vorbima despre alti,<br />
ZEUSB, Die Dentschen, 434, ficondu-se a uita ci<br />
Taifalil din Dacia Traiana emigrasera poste Dunare 1mpreuoi<br />
cu restulil Gotilora pi ell, in urma acestei commune<br />
emigratiuni, told impreuna ou Gotii pi apot cn Gepicbt<br />
se apeslara catii-va timpir in Dacia cea de 16ngli<br />
Sirmiti,<br />
bade insupi ARM. mean., XVII, 13, II pune intro<br />
Main fi Sarmatif din Temefiana : ,traotua contignos Moesiae<br />
aibi miles elegit, Taifali proxima Buis sedibus obtinebant,<br />
liberi (Sarmatae) terras oconpaveraut e regione<br />
sibi opposites, interpreta pe dog aceste passagia din<br />
Ammiana, 11111 legs fir% respeetil pentru oronologia ou<br />
passagiulii cella relativii la murulii lei Atanarik, p'spoi<br />
oonchide ca dominatiunes Taifalilora se intindea dela<br />
Temela pang la Prate, adeca copprindea Temesians, Tina<br />
Rominesca pi Moldova. aka trlbula seoundarii alla Taifaliloril<br />
tines atita loos, negropita ca celle doue nafiona-<br />
Hap gotice marl, Gotif propria t3ipi =i ne mai<br />
inciipendu la Minaret, se intindeart Heil pea la Ural pi<br />
cer-l'alti pane la Pirenei 1<br />
23) Trompetta Carpalilord, 1878, nr. 1061, art.<br />
Trinminlit Crestlaismalal. (#retise in eats privinta<br />
pi betranula FEW , Cron., I, 67, in care tea e-<br />
poem gotica este de o eonfusinne estrema. Cf. r. D.PE-<br />
TRICO017 ,<br />
Martirll orogen din ambele Dacia ,<br />
Buoour., 1856, in-8, passim. Despre gotismulii Jul St.<br />
Sava veg actula contimpurena in OZAIIM, La civilisation<br />
chretienne ches lee Francs, Paris, 1861,<br />
in-8, p 26.<br />
1) Albima Monalintimea, 1847, nr. 43.
ST-MI= III, § 88. 305<br />
In adevert, nu numal in Serbia a fostt adeverata dominatiune a Gotilortl §i a<br />
; nu numaT insu§T Ulfila, parintele acelluY testti goticti pe basea caruT a-.<br />
vuseseramt placerea de a constata impreuna cu d. Rosier absolutulti ne-gotismtt<br />
allti Umbel romane, traia anume in Bulgaria ; nu numaT forte numerOsa colonic gotica,<br />
upopulus immensus., pe care o transplantase acestti apostolt allti arianismului,<br />
remase in BalcanT pentru totti- d'a -una, adoptandt unti traits cam romanesce<br />
§i pote chTartl romanisandu-se cu timpult, de nu cumti-va se va fi bulgarisatt, cad<br />
in orf-ce casts urma nu i se maT allege ; nu numaT atatal dorm palcuri gotice petrunsesera<br />
atuncT pene 'n fundult GrecieT.3<br />
In Albania se faceat casatorie intre GotT §i pamentene.4<br />
D. Hahn calculeza ca in partea nordica a EpiruluT dominatiunea gotica a duratti<br />
13o annI dela 403 pene la 535.5<br />
Cumti de maT merge der() cu teoria d-luT Rosier ca: RomaniT dela Dunare sunt<br />
venig maT tarcliti din Albania set de longa Albania fiind ti -c a nu posse& in limb<br />
elemente gotice<br />
Inse de acollo deca venian, tocmaT atuncT am' ave in gralulti nostru macarti unti<br />
gotismti set doue !<br />
SlaviT am trait' in vecinetate sett chTarti la unt loci cu GOT pe ambele laturT alle<br />
Dunarif, anteit in Bessarabia §i peste Nistru 6, apoT maT cu soma in Bulgaria §i'n<br />
Serbia, in asta din urma fraternisandt cu GepicliT.7<br />
Este dero lucru firescti ca'n limba slavica at remasu nesce urme ne'nduoTOse de<br />
inriurirea gotica, buns órä : vr' tograci, grading (aurtigards, dela aurts, erba); userez,<br />
cercellti (ausahriggs , dela auso, urechia) etc.; precumt se surprindt unele slavisme<br />
§i la GotT : klismo, cimbalt (k/zk, huTetti),plinsjan, a salta (pliasati) §i altele ;<br />
affara de acellea in carT nu se pote precisa, decd le vorti fi capetatt SlaviT dela<br />
GotT orT vice-versa : chleb klcubs, m'zda ndza'o, se klo stikls, churl& hveila,<br />
vitez vithings etc.8<br />
Schaffarik observa ca celle maT multe gotisme se affla anume in dialectult bulgarti<br />
si in cello vechit serbescti, adeca la SlaviT de peste Dunare.9<br />
$1 d. Rosier se duce de ne cauta tocmaT pe acollo fi i n d a dice<br />
d-sea<br />
nu possetiemzi in limbo elemente gotice !<br />
§ 88.<br />
RESULTATELE FJ;LOLOGICE AJ3817PRA PORMATIIINII NATIONALITATLI ROMANS.<br />
Lipsa absoluta a elementuluT goticti in limba daco-latina probeza ca nationalitatea<br />
romans s'a nascutt s'a desvoltatti in Oltenia pent 'n vallea Haleg-ulur fara<br />
sä i fostt vre-o data in contactor cu GotiT proprit clisT, cart domnTati peste Prutti<br />
agYungendt in fluctuatiunile lora cella multi pe la Buzet, §i fara sa fi fostti vre-o<br />
2) roaxerm., LI : Brant siquidem at alii Gothi, qui<br />
,diountur Minorco, populus immensus, cam silo pontifloe,<br />
ipsoque primate Vulfila , qui eis dioitur et litteris instituisse,<br />
hodieque aunt in Idoesia regionem inoolentes En-<br />
,copolitanam. Ad pedes enim montis gene multa sedit<br />
, pauper et imbellis, nihil abundans , nisi annenta dieersi<br />
,generia pecoruns, et paaessia, eilvaque lignorum, parum ha-<br />
,bons tritioi, caeterarum specierum est terra foecunda.<br />
, Vineu vero neo si sunt alibi, certi eorum oognosoent ,<br />
ex vioinis loois sibi vinum negotiantes nam hate ohnaur.<br />
.Cf. PBOOOL, He belle Cloth., I, 16.<br />
3) Vasil testurile in muss, 414 etc.<br />
4) mernmas in Excerpts de legatiosibus, rec.<br />
Bekker at Niebuhr, Bonnae, 1829, in-8, p. 258.<br />
5) Alb. Stud., 810.<br />
6) TOWARD., V.<br />
7) rioaor., He bello Goth., IV, 25.<br />
8) scaLmant, Slow. Star., 847.<br />
9) Ibid., 348: we dnessnjm narseosj bulharskem, na<br />
,djle i we staryoh akoneuh srbskysh, naywjes gothickyels<br />
,slow ss toyskyks."<br />
39
808 I8TORIA TERRITORIALA.<br />
data in contacts cu ramura gotica a Gepidilora, cart domnrati in Serbia, dupa ce<br />
abia o clips petrecusera 16nga Teme§ti agrungenda in fluctuatiunile lord cello<br />
multi pe la Turda.<br />
VecinY immediati aY Romani lora in epoca gotica, ca §i vecinT immediatr aT Dacilorti<br />
in timpulu luT Trarana, ata.ta despre partea campier cis-oltene precumtl §i<br />
din a Teme§ianer, ati fostti Sarmati.<br />
De ce nemti eraa acestista. §i prin ce felTu de descendinta sunt represintatr<br />
asta-dr, n'o demonstramt acuma, multumitT a observa numaT el indelungata vecinaate<br />
cu DaciY §i cu Romanir trebuTa sa li fi lassata in limba multe tracisme §i<br />
multe latinisme.<br />
Orr-cumin sa fie, nici cu Slavil, nicY cu Germanic nu potti fi confundatr Sarma-<br />
tir, fiincln-ca 'T<br />
vedema trainda pe totT in acella-§T timpa, anume in epoca gotica,<br />
fie-care cu propria sea viueta nationals cu totulti neaternata, incatti_ nu se pote<br />
dice ca numele Slavilorti sea alla Germanilorti va fi venial sa inlocuesca pe anti<br />
Sarmatilort, dandu-se adeca doue numr la unti singurti lucru.<br />
Limba albanesa fiindtl tntr'o mare parte unti resta alla vechrulur graiti tracica<br />
estrema 'Y assemenare cantitativa §I calitativa cu limba romans de pe termula nor -<br />
dice alla Duna.rir in privinta elementelorti ne-latine, probeza ca nationalitatea nostra<br />
s'a nascuta §i s'a desvoltatti anume in acea parte a Provincier TraTane unde<br />
DaciT fusesera mar inradecinati decata aTuri : in Oltenia 'Arlen vallea Hategulur.<br />
In acesta mode limba nostra, prin lipsa gotismeloru §i prin abundinta albanismelora,<br />
schiteza ea insa§T cea mar fidela mappa etnografica a RontanzeY din secoliT III,<br />
IV, V §i VI : dela Severing penen Hatega, dela muntir Teme§ianer penen Oltti,<br />
departe de Gott §i de Gepidr.<br />
§ 89.<br />
MODERNITA.TEA PLATISHELORfl of GEBNULNISHELOSO YN LIMBA BObaNi.<br />
Nor amts demonstrate degia in studiulti nostru despre Muntenia in epoca<br />
luT Ovidia , cuma-ca actiunea Slavilorti assupra limber romane a fostti eminamente<br />
culturala, introducendu-se prin cirillismti dupa secolulti IX, apoT respandinduse<br />
§i intarindu-se in graTulti poporanti §i 'n terminologia topografica multumita usuluT<br />
officials, multumita liturgies §i multumita model, o triply pressiune essercitata fara<br />
intrerumpere in curse de opal vecurr pene la 1700.<br />
NicT unti singura slavismti ante- cirillicti, ca §i nice unti singurti gotisma, ci numaT<br />
nesce germanisme §i slavisme modern; nu essista in limba romans.<br />
Vr'o doue essemple.<br />
Cuventula nostru funt este unti evidinte germanistnn, nAscuttl inse directamente<br />
din medio-germanula schz2re, pe canda Gotir, la carT nu essista de loch sonulti<br />
cliceati skura. 1<br />
Cuventula nostru /raft este fara contestatiune slaviculti prach, din care ch a trecutti<br />
la Roman! regularmente in f, ca §i'n adula din zaduch, pufu din puck etc.<br />
Inse filologia a demonstrate ca. Slavir cer vechr nu cunnosceati sonulti ch ci raft<br />
formata degia mar tarditi dintr'untl primitive s. 2<br />
Slaviculil prach se dicea de'nteitl pray, correspundendti samscritulur ,purif a din arianulti<br />
parasa, pulb ere 3.<br />
i)<br />
2)<br />
GAZIOSINGIGL, Liable, II, XXXIX DIBFHNBAOH eta. Maim, § 182 etc.<br />
BOPP, Gramm., § 929 BOHLIIIMBE, Compen- 3) PICK, 'Wergl. Werterki 119.
8TUDIMAJ III, § 90. 807<br />
Prafulfi nostru este dertt unti slavismtl modernti.<br />
AssemenY essemple s'arti pute immulti pene la nefinito.<br />
In epoca gotica. Slavii petreceati la gurele Dunaril confundatT cu triburi ger-<br />
'tnanice , era ramura cea mat puternica , fortissimi eorum A dupe espressiunea lut<br />
ornande, era concentrate dincollo de Nistru.<br />
Trecerea Gotilortt si Sarmatilorti peste Dunare a permistt unora dintre SlavT,<br />
pe candti altit colindail dupe Gott si dupe SarmatY prin Pannonia si chiarti prin Italia,<br />
sa inainteze din ce in ce maf multa in interiorulti Dade, unde In secolulti VII IT<br />
gAsesde Teofilactti, Menandru , imperatulti Mauricio etc. in bgtosa regiune a Ialomite,<br />
nu mar departe.<br />
Aci inse not avemo a face numaT cu acelltt periodu de formatiune, in care despre<br />
SlavY nu pote fi vorba.<br />
§ 90.<br />
LIPSA DB DIALECTS LA ROMANI:1 DIE DACIA.<br />
D. Rosier a uttattt o particularitate forte caracteristica a limber romane.<br />
Dacia Traiana occupy unti territoriti egalti prin marime cu allti FrancieT.<br />
Dela cucerirea romans pene asta-41T aii trecutti septe-spre-cleci vecurt, adeca cinctclect<br />
generatiunt, numerandti numal cate trey la fie-care secolti.<br />
Despartitt prin munti si prin elemente straine Romanit ati mat fostti trunchiatt<br />
prin diversitatea guvernelorti.<br />
ET bine, unti essemplu fare parechia in annalele lumir sunt clece millione preserate<br />
in trei, patru sett cinci provincie, abia cunnoscendu-se de nume unit pe altir,<br />
totusi vorbindti pretutindenl o singura lirkba nedialectizata.<br />
Gallia, Italia, Spania, Germania, Britannia, au gtargone peste gtargOne. 2.)<br />
Antica Ellada, anti de mica, era tots numaT"dialecte.<br />
Dacia Traiana nici decumti.<br />
Ecce o problems demna de a fi studiata.<br />
Lipsa elementuluT goticti si abundinta celluT albanesu in limba nOstra nt-att demonstratti<br />
mar suss ca, cello putintt Zeno pe la annulti zoo, nationalitatea romans<br />
era concentrate tntrega in Oltenia sin vaTfea HateguluT, adeca acollo pe unde dacismulti<br />
fusese mat incuTbatd si One unde no petrunsese nict una din ramurele<br />
germanice.<br />
Nu e der° de mirare ca inteunt spatitt atatti de restrinso nu se formase pane<br />
atuncY dialecte, cu atatti mar multti ca timpulti anteriorti de trey secolT abTa fusese<br />
de agTunsti ca sa se nasca Insa-s1 limba din apropiarea si impacarea unorti ingre-<br />
diente asa de ostile ca celle latinti si dacicti.<br />
Dela secolulti VI incoce putendO sa se incepa miscarea de espansiune a nouel<br />
nationalitatt daco-latine, adeca respandirea romanitatiT din Oltenia si din vallea Ha-<br />
tegtdui peste Ardditt, Temesiana , campia Terret Romanesci etc., n'a maY incetatti<br />
cu deseversire decatti in secolulti XIV.<br />
Ultima mare migratiune oltena cunnoscuta este de pe la 137o.<br />
Copprinclendd din corpulti TransilvanieT districtulti Amlasulut, limitrofti anume cu<br />
Oltenia, Vladislavti Bassarabti l'a impoporatti cu oment de at sei, l'a colonisatti, l'a<br />
facutti .nova plantatio ".<br />
Periodulti de migratiune oltena spre tote celle-l'alte party alle Daciel Traiane se<br />
cercuscrie in intervallulti de vr'o septe secolT dintre<br />
VIXIV.
308 <strong>ISTORIA</strong> TERRITORIALA.<br />
In acelln intervalln Romana din Oltenia *i vallea Hategului se respandisera spre<br />
appustt penen Moravia, unde posteritatea lord abia mai reline astadY epitetultt de<br />
Viachi, insa§Y poporatiunea fiindti de multti slavisata. 1<br />
In acelltt intervalln Romani! din Oltenia §i vallea Hategului se respandisera<br />
spre resaritti penen Volinia, unde In secoluln XVI Polonir mai pastrati Inca suve-<br />
nirea sl aratati chYarti positiunea localitatil, care in vechime purtase numele de<br />
vadulii la ,Bassarabii : aOstrokol, andquir Bassarabei vadum vocatum, brod<br />
Bazarabski..2<br />
Cumn-ca acesta m4care espansiva a fostti continua, adeca s'a repetittl destullti<br />
de dessti, astti-feliti ca nu lassa nicairT sa degenereze din primitival uniformitate<br />
graiult1 poporuluY romantt, o proba irrecusabila se gassesce tote in limba.<br />
Incetarea migratiuna coincida cu apparitiunea Ottomanilorti in Europa.<br />
Cuvintele turce, pe carY le are romanimea danubiana, sunt necunnoscute romanimiT<br />
de peste CarpatT, cariTa nu maY era cine sa i le communice.<br />
Slavismele 1i<br />
bizantinismele, intru catti elle sunt anteriore secoluluT XIV, ne in-<br />
timpina din contra pe totn intinderea DacieT Traiane.<br />
Fiindtt inse ca elementele slavice Si bizantine n'ati navalitti d'o-data in limba<br />
romans, este invederatti ca nu fusese intreruptn currentulti care dela Dunare le<br />
respantha peste CarpatT.<br />
Si nu numal dela Dunare peste CarpatT, ci Inca din muntiT OltenieY spre mla§tin6sa<br />
campla danubiana a Terre-Romanescr §i a Moldove, c.AcT sciinta igienica<br />
demonstra ca acclimatarea unel nationalitatt intr'o regiune caracterizata prin febriferele<br />
baltY mixte, dupa ctimti sunt mai cu soma acellea dintre Ialomita §i Nistru,<br />
e cu putinta sub o singura conditiune: tramitterea acollo a unorti contingente<br />
din timpti in timpti re'nouite, penis ce dupa maT multi secolY abTa se opereza prin<br />
a§a numita lege a selectiuntz naturale o definitive accomodare a organismuluT umanti<br />
cu viciosele elemente circumfuse. 8<br />
Astn-feliti migratiunea romans din regiunea oltena peste CarpatT §i spre Mareanegra<br />
este unit fenomenti continuti in lunguln intervalln dintre secoliT VIXIV.<br />
91.<br />
PORTA DE 'MANUMIT!. A OLTENIL0116.<br />
Putea ore angusta regiune dintre Olttt §i crescetulti appusenti allti Carpatilortt sa<br />
impoporeze intrega Dacia Traiana ?<br />
Fara a repeti aci conclusiunile medicine assupra salubritatiY generale a terrelorti<br />
muntOse, ern sanetatea dice economistulti Roscher e miclloculti cello maY<br />
sicurti de a Immulti o poporatiune, a noT ne vomit margini in sfera concrete a ci -<br />
tortt-va fapte relative anume la Oltenia.<br />
D. Dr. Z. Petrescu , savantulti professorn de terapeutica dela Facultatea din<br />
BuccurescY, studiase nu de multd districtulti Valcii, cent mai nordicti allti OltenieT.<br />
D-sea dice :<br />
aPlaTurile ati o positiune pittoresca prin muntiT gigantic!, prin padurile seculare,<br />
aprin marnele colossale si prin stancele celle grandiose de petra , precumn este<br />
1) JIREOZEK, Entstehen ehristlieher Reiche<br />
worn J. 500 his 1000, Wien, 1865, in-8, p. 225.<br />
1) EARNIOKI, Deseriptio veteris et novae Colonise,<br />
1585, in MILLER, Ilistoriarum Colonise<br />
eollectio, Varsaviae, 1761, in-f, t. 1, p. 245, 260.<br />
S<br />
3) BERTILLON, Aeolintatement, in Diet. eiteyelopedique<br />
des sciences medicates, Paris, t864,<br />
in-8, t. 1, p. 270-323.<br />
a) Die Grundlagen der Natlonallikonomie,<br />
Stuttgart, 1871, in-8, p. 587.
anMIIILII III, § 91. 809<br />
e matca BistriteT, pe piscula carila se affla wdata Arnota cea InfioratOre. Luanda<br />
ecine-va in consideratiune influinta tuturorti acestora aging -cosmid assupra ort<br />
ganismuluT animalti , nu va fi surprinsti canda va vede in acesta districtti<br />
.omen/ forte isaitstati in etate ft' Inca forte saaatoir, forte robust/ fi "lie de mauipi.<br />
Influin ;a acestorti aging cosmicT face ca sa predomine aci temperamentulti<br />
.sanguina §i constitutiunea forte robusta: omulit munlitul e voinicit i voiosit, femeta<br />
amuntentt e vainUtt VOildit. 2<br />
D. Iona Ionescu studiase totti atunci unulti din districtele sudice alle Olteniel.<br />
D-sea a gassittl Tn Mehedinta sate unde se pOte constata dupplicarea numeruluT<br />
locuitorilorti in fie-care 20 de annT, WI a fi vr'o immigratiune din affara.<br />
Unti milliona, de nu s'arti intempla epidemic, fOmete sea alte accidente neprev6dute,<br />
aril cresce la ciffra de 32,000,000, intr'una singurti secola !<br />
Trey bulle papale, una din 1236, alta din 1238, a treTa din 1239, ni spunt pe<br />
rondo ca .terra SeverinuluTD deli fusese pustiita, totu§T poporatiunea'T crescu din<br />
non peste ori-ce mesura.<br />
Ecce testurile :<br />
1. ailfultitudo gentium terrae Ceurin...D 4;<br />
2. aTerram, quae Zemram nominatur, in qua dudum desolata excrevit populi mulfitudo...'<br />
5;<br />
3. ((Terra, quae dudum fuerat desolata, populi multztudo sup e r c r e v e r i 6<br />
D. Iona lonescu nu cunnoscea bullele luT papa Gregoriti IX, nicT papa Gregoria<br />
IX nu putea sä preveda cartea d-luT Iona Ionescu!<br />
Pustiirea, despre care se vorbesce maT susti, se refers la o invasiune tatara din<br />
annuls 1221, adeca cu. optti-spre-ded and anteriOr& ultimeT din celle treT bulle.<br />
TatariT dice una cronicarti occidentalti contimpurend distrusesera atuncT<br />
utOta terra ce se intinde dincollo de Ungaria in directiune spre GalitiaD.7<br />
In fata acesteT urgie dumnedeescY, Oltenil se trasesera naturalmente in creeriT<br />
muntilorti, de unde apol intorcendu-se, li-a fostti de agTunsti \retina decenniti Si<br />
giumetate pentru a speria prin multime Santula Scaunti.<br />
Peste dece annT se intempla o noun invasiune tatara.<br />
NT-o povestesce Fazel-ullah-Ra§id, carele scriea in Persia la 1300.8<br />
Poporulti 10 cauta refugiulti ca tote -d'a-una in nestrabattutiT codri aT muntilorti,<br />
derrtanda partea cea descoperita a RomanatuluT, a DolgiuluT, a Valcil.<br />
La acesta situatiune se retell famosulti acts din 1247, abia cu §6sse annT posteriorti<br />
invasiunil §i'n care se copprinde donatiunea aterreT SeverinuluTD Cavallerilora<br />
TeutonicY din partea regeluT maghTart Bela.<br />
Documentulu Slice limpede ca TatariT devastaserl lintrega. Oltenia, in corpulti cariT<br />
ells intercaleza §i vallea Hategului: ((terra Harsoc.D9<br />
Totu§T donatiunea a fosta fictivA.<br />
2) Statistics medico-militara, in Columna<br />
Elul Truism*, t. 4, p. 321.<br />
8) Agriculture in Mehedintd, Buccurescf, 1864,<br />
in-8, p. 200: Poporatiunea rural& din mnntl a'a feinted-<br />
Otis atiitfi de mulch, ino &tu n'o mat pdte hani pamentulii<br />
runitivabilfi de care dispune. Necessitatea este aci evidinte<br />
de a eti din edited popora(iune, ca dintr'o meta,<br />
,roiuri: camr as ntergif li as populeze locurile eelle buns din<br />
,ccimpiele fee:viz.-161d.,<br />
p. 674 : La Govodarva mos-<br />
,nenil se tmmnitescfi atAtii de multd, cats singnri ad Inceputil<br />
a as ingrigi. Sant betrant cart spunti ca of ail<br />
optic/Ail aid in sat5 numal 18 famillie, qi a aoumil a-<br />
costa s'au immultitfi si all agTunsu la 100. Dupd aceste<br />
fapte, poporatiunea ae dublefa aier din 20 £n 20 de anar.<br />
4) manna, Monuments Mungariae, Romae,<br />
1859, in-f , t. 1, p. 150-1.<br />
5) Ibid., 165.<br />
6) lb., 171.<br />
7) .tramaions, Chronicon, ed. Leibnits, Lipsiae, 1698,<br />
in-4, part. 2, p. 508.<br />
8) n'onssom,,_ Moto ire des Mongols, La Haye,<br />
1834, in-8, t. 1, p. 627-8.<br />
9) FLIER, Coil. diplom.Mungarise, t. 4, vol. 1,<br />
p. 447. PRAY, Dissertat., 184. zaToNA, VI, 95. etc.<br />
fi<br />
6
810<br />
I8TORIA TERRITORIALA.<br />
Remanendti cu chrisovulti in mans, intrepiSliT cruciati n'ati pututti stapani in realitate<br />
unti singurti petecti in Oltenia.<br />
De ce ?<br />
Pentru cal revenita din spaTma Tatarirorti, terra s'a implutti d'o data de obicYnuita<br />
multime de Romani : usupercrevit multitudo', dupe espressiunea bullet papale.<br />
La 1259 Oltenia indura o a treTa invasiune tatara.<br />
Cronicarulti polonn contimpurenti Slice sub acella annti :<br />
Thartari, subiugatis Ressarebenis, Lituanis, Ruthenis et aliis gentibus...."<br />
ET bine, peste duoe-cleci de anni Oltenia renasce erog din ruine plina de succult viuetei,<br />
astti-felin ca pe la 128o voevodulti Litenti nu se sfiesce a purta unti crancenti<br />
resbelln contra intregeT puterl maghTare, si desi e uccisti, desi frate-sett Barbatti<br />
cade in manele Ungurilort, desi autoritatea banuluf chTartl pane la 135o era contrabalantata<br />
prin essistinta mat multorti principate romane subordinate", totusi regele<br />
Vladislavti nu pote annessa Oltenia catra corona santului Stefanti, ci se- mul-<br />
;umesce cu unit simplu tributn, carele nicl acella nu se platTa cu destulla regularitate.12<br />
Catti de nedependinte in faptti era Muntenia de ori-ce dominatiune maghiara, sa<br />
ni-o spuna celebrulti istoricn sasstl Eder, cunnoscutti prin animositatea'T contra nationalitatii<br />
romane.<br />
Intr'unu manuscriptn alln sea, conservatti in biblioteca gimnasiuluT evangelicti din<br />
Brasovn, reproducendu unit actti din 1343, prin care Cfanadinti, archiepiscopulti Strigoniei,<br />
Slice ca monastirea Kertz dela hotarulti terreT fagarasene se afla ula estrema<br />
margine a regatului ungarti. 137 Eder adaoga urmatOrea observatiune :<br />
aDeca monastirea Kertz se affla in annulti 1343 la estrema margine a regatuluT<br />
uungarti, results ca Valachia nu facea parte din corona magbiara.p 14<br />
Nu mat vorbimu de cei duot mart Bassarabi, Alessandru si urmasulq sea Vladislava,<br />
alle carora lunge resbelle oltene contra regilorti Carolt-Roberti si Ludo-<br />
Yin,<br />
unii din cal mat puternici monarchy aT Europe in secolulti XIV, manifests<br />
unti Malta grade de vitalitate nationals.<br />
Despre densii se pail repeti cuvintele lul Tacitti despre Oltenii cei,yecht aT lul<br />
Decebalti : uglorio§T candy battti, gloriosi candu sunt battuti.. 15<br />
S 92.<br />
CONCL1781UNSA DESP1111 ACT11JNEA NATUILEI.<br />
In cursulu secoluluT XIV Oltenia conserva antica'T prioritate assupra totalitatii<br />
Terrei-Romanesci.<br />
Sub successoril marelul Mircea preponderinta incepe a se muta cu incetulti d;n<br />
ce in ce mat spre zona mlastinOsa a regiunil cis-oltene.<br />
Scaderea politica se povernesce de atuncl in aceia-si mesura in care se departeza<br />
centrult de activitate morals dela norma anteriOra a nature territoriale.<br />
10) SOMMERSBERG, Silesicar. rer. script., II 82.<br />
11) Bulls mall din 1345 in Taraisa,l/lounm. Hung.,<br />
I, 691 : Alexandro Bassarati, at aliis tam nobilibus quam<br />
popularibus Olachis Romanis, Nicolao principi de Remocha,<br />
Ladislao Voyvade de Bivinis, Stanislao de Byporach,<br />
Aproeye Voyvade de Zopus, at Nicola° Voyvade<br />
,de Auginas..,* Numlle orapelorfi fie -ci rula din tweed<br />
principi feudal! din Muntenia, puff pe a doua<br />
Said dpi<br />
Akseandrie Bauarabil, le vomfi restabili in istoria oratelord<br />
roman.). Aci intrebamfi numal: de uncle s lastfi d.<br />
si5e.sa, Roan. Staid., 800, efilefindil littera pi spiritnlil<br />
testului, cumfi-cii el toll vord fi fostd egalf en Alessandra<br />
Bassarabfi?<br />
12) Fraka, V, 8, 274: ,tributum nostrum in eisdem<br />
,partibue noble fait reetauratum.<br />
13) Chanadinus Dei at apostolic% gratia Arobiepiscopus<br />
8trigoniensis locique ejusdem comes perpetuus , universis<br />
comitibue, castellanis etc. ecalesiam Virginia glo-<br />
riosae de Kens in extremo confinio regni<br />
bungarici....°<br />
14) EDEN Exercitatiottes diplomaticae, Hermannstadt,<br />
1802, MB. nr 26, b, in-4, ann. 1343, note 8 :<br />
,Abbatia Herm fait anno 1843 in extremo confinio regni<br />
bungarici. Itaque Valachia hoe tempore non acceseebatur<br />
partibus regni hungarici."<br />
15) TACIT. , Hist., I, 2 : ,nobilitatto cladibus mutuis<br />
Dacus."
$TUDIIII.413 III, § 92. 311<br />
5Geniulti mercantile dice unit igienistu n'a inventatti Inca hapurl contra<br />
a ventului despre resaritti; §i totu§Y chiaru in Francia acesta ventti se pare a pre-<br />
Edispune pe mg multi 6meni la tristeta §i la descuragiare , erta in Andalusia se<br />
a crede c.A'n unele anno- timpurl elltt produce untt feliti de frenesiA, care se mani-<br />
5festa prin vendette §i assassinaturTn. '<br />
Dace atatti de energica p6te fi actiunea unuY singurtt aginte fisicti assupra directiuniT<br />
affaceriloru umane, cu catti maY decisiva cats sa fie inriurirea masse conditiunilorti<br />
tellurice §i atmosferice.<br />
Cando statulti maglorti anti unel Terre, adeca tocmal creeril natiuniT, recede in<br />
Bucuresci, pe care unit calletorti anglestt ilia numesce 5o mocirlan, 2 acesta statti-ma-<br />
?Tort nu maY cugeta ca la Tergovisce sett la Arge§tt, §i nici acollo nu maY cugeta<br />
:a la SeverinA.<br />
Este originalti de a vede unele popOre culcandu-se de buns voiA cu capulti in<br />
giosti !<br />
CAW despre Oltenia, dela secolulti XIV inc6ce ea s'a redusti, ca in 1617 sett 1821,<br />
la ingratult. rollti alit until medico, pe care bolnavulti ills chYama dupa ce nu maY<br />
agTuta nicT o doftoria babesca...<br />
1) Forum), De rinfluenee des elimats, Paris,<br />
1867, in-8, t. 2, p. 106.<br />
2) MAO rannum, op. eit., 112: The city of Bucharest<br />
is situated in a hollow, the environs are marshy, and<br />
the inhabitants suffer considerably from the prevalence of<br />
FINER VOLUMULUT I.<br />
low fevers and agues. Underneath the wooden sleepers<br />
laid across the streets, the liquid filth of the town, in<br />
the state of a quagmire, accumulates in sewers, which it<br />
is next to impossible to drain, and which are never cleaned".
ADDENDA<br />
CI_TVENTULTJ CELTICU ,,FRUT<br />
(La Studied III, § 10)<br />
Celebrula Schleicher crede ca celto-kimriculti frwt, adeca frut, ria, arts correspunde celto-<br />
irlandesuluT sruth, ritt, ambele provenindti din arianulti srua curgel.<br />
Ella se combatte totusT singurti intr'una alta loca unde arreta ca gruppulu initiala latinti<br />
fr se represinta une-orT la Celti prin sr, citanda ca essemplu, intre celle-l'alte, pe echo -<br />
irlandesulti sru-th in comparatiune cu latinulti flu-men2,. care acesttl din urma se scie ca<br />
n'are a face cu primitivult sru, cacT nu e chipti alt separa de ellenicula ?Mu) a curge3.<br />
Celto- irlandesulti sruthria si celto- kimriculU frut riti sunt del-6 nesce termenT cu to-.<br />
tulil eterogenT.<br />
Cello anteiti provine evidamente din radicala sru a curge ; cello-l'alta se apropid de<br />
zendiculti per si ellenicula zepoito a trece, cu atata maT multa ca insusT Schleicher re-.<br />
cunnosce ca forte vechiO. la CeltT transiciunea inicialuluT p in p.<br />
STI?,ECIII Al IN ERODOTT.I.<br />
(La Studiulit III, § 15)<br />
E forte remarcabilt unit nume romanesca alla taunuluT, intrebuintata maT cu semi. in<br />
Muntenia, dera cunnoscutti si peste CarpatT: streche..a<br />
AcestU terment nu pOte deriva decata din latinula stragula in intellesn de mortuard, dela<br />
strages macellt sea ruind.<br />
Din astragula dupd spiritulti liiubeT nOstre a trebuitti sa se nasca straghe ca si unglLe.<br />
din ,ungula., de unde apoT forma scddutd. streche intocmaT ca zeche din usagulumn.<br />
Din puntula de vedere alto semnificatiunil, romanula streche se rappOrta catrd latinula<br />
ustragesb tow asa precumu latinula tabanus, de unde allu nostru taunt 0, se refer, la samscritulti<br />
tapana., torturd, dela radicala ariand tap, a turmenta, din care provinii de assemenea<br />
malaiculu tabavan vespe si giavanesulu tawon<br />
Mal pe scurtU, u strecheD insemnezd: insectti omoritora.<br />
Acestti nume romana si maT cu semi, muntenesca alla tdunuluT 7 atatil de conformti cu<br />
natura i,i adeverd terribild a lul oestrus-columbacensis din Temesiana, concurge si ella a esplica<br />
idcia pe care, sunt acuma vr'o doue-decT si patru secolT, isT fdcea betranula Erodota<br />
despre uccidasele albine de pe cermulu nordica alto DunariT, ci.nla dice ca din causa lord<br />
nu pota lOcui ameniT<br />
1) Compendium, § 73.<br />
schwand dann vrdligP. Frut in loci de Vrut anti fi d6rti unit<br />
2) Ibid., § 169, nota.<br />
retrt arcltie6.<br />
3) CUR' IUS. Griech. Etyma., 2P2.<br />
a) PONTRRI %NT, Die;. 703: nstre he, tarn, mmiche de oho-<br />
4) Compendium, § 166: cAnlautendes p felt im alt- Sal.. RCIANC, itomanisch-deuts Ites Worterb., 256:<br />
irischen ab, d. h. es verflichtigte rich in frrilieren Lebens- ostreche, die nunlike .<br />
I<br />
erioden der Scrache almahlich zu ph, f, h, and lezteres b) Piclrr, Origiste.i, 1, 42i-2.
PAMENTULU TERREI-ROMANESCI.<br />
COPPRINSULU VOLUMULUI I.<br />
......<br />
STUDIULU I.<br />
§ 15. BogdanesciT 91 Mu9atesciT 84.<br />
§ 26. Numele propria Mu9atti 86.<br />
INTINDEREA TERRITORIALA<br />
Pag § 27. Domnia luT Iuga KoriatovicTu in Moldova . . 89.<br />
1. Tiotarulli muntenescii peens la Marea-nogrit . . 3. § 28. Resumata despre Musatescl 92.<br />
2. Epoca liitiriT Munteniel pene la Mare-a-negra . 7. § 29. Sulzer 9i Heliade despre arabismula Bassarabilora 93.<br />
3. Epoca, sclideriT hotaruld orientala allh MuntenieT 9. § 30.-Natura rebusuluT eraldica 93<br />
4. Ducatulti Fagarasulul § 31-Rebusula eraldicti anti Bassarabilora 95.<br />
10<br />
5. Epoca coprinderilEllgarmuluT de &Uri Muntent 11 § 32. Playa 9i Bassarabil 97.<br />
6. Modalitatea copprinderil FagarapluT de &ark Bas-<br />
§ 33.- Arabisarea Romanilora in poesia peporana, sudsarabTslavica<br />
98.<br />
14<br />
7. Fagarasulti intro MuntenT TJngurT 15.<br />
34-Arabisarea Romfinilorti in Nibelungenlied . . . 100.<br />
8. Duca,tufu Amla9uluT . . . 16. 35. Transitulil commercialit prin Romania . . . . 102.<br />
9. Ducatulii de Amla9ii din puntulii de vedere cronologicti 18.<br />
36.-Confusiunea intre Arabia danubian4 9i Arabia<br />
10. Ducatula de Amlalit din puntulit de vedere geo-<br />
asiatica 103.<br />
graficS 21.<br />
37-Arabia en numele epica alla Romiiniel . . . 105.<br />
11. Possessiunile Bassarabilorit In Teme9iana . . 26.<br />
38-Numile Kara-iflak, Kara-bogdan 9i Mauro-vlacItia 106.<br />
12. Dobrogia. - Vidinii. - Hategti . . 30. 39. Morlachil din Dalmatia 108<br />
13. 0 mappt a Munteniei din secolulil XIV . . 32 40-Cuventula ablak. In limbele nord-germane . 109.<br />
14. Resumata<br />
4L-Numele Kara-vlach la SlavI 110<br />
33.<br />
42-Numele mongolica Kara-ulag 110<br />
STUDIULU II.<br />
43_Doul Ntegri-voevolT<br />
44. Personificarea originilora nationale in istoria uni- 111<br />
. . . .<br />
. . . . . . . .<br />
. . . . . . . . .<br />
. . . . . . . . .<br />
§<br />
71<br />
§<br />
. . . . .<br />
§<br />
§<br />
§<br />
§<br />
I<br />
§ . . . . . . .<br />
3 . . . .<br />
§<br />
3 .<br />
§ .<br />
3 . . . . . . ....<br />
. ...<br />
§<br />
§<br />
NOMENCLATURA versala 112<br />
§ 46. Personificarea originilora nationale la RomfinT . 113.<br />
§ 1. Terra-Romanesca 37. § 46.-Originea fabuleT despre venirea lul Negru din Fir-<br />
§- 2. Originea termenului Vlachti 38. gara9i1 , . 115.<br />
§ 3. Ungro-vlachia . . . . .<br />
43. § 47-Originea fabuleT despre Inchinarea Bassarabilora<br />
§ 3 bia. Transalpina . . . .<br />
49. lul Negru 117<br />
§ 4. Vrra-Muntenesca, 51 § 48. Traditiunea 9i cronies . . . . ... 118<br />
§ 5. Havas-alfold 52. § 49_Resumata despre mania luT Negru-voclii . . 120.<br />
§ 6. Multany 53. § 50. -fine a fostit Negru-voda, cella adevaratii? 121.<br />
§ 7. Vrancea 64. § 51. Essemple de errorT paleografice . .<br />
124<br />
§ 8. Vlachia-mare . .<br />
57. § 52,-Radu-Negru 9i Radu Grecenu 126<br />
§ 9. Causa analogielorti nommale intro Muntenia 91 Ro- § 53. Originea monastiriT Tismena 127<br />
mania trans-danubiana . . . . . . . 60. § 54. Originea monastiril Cozia 129.<br />
§ 10. Bassarabia dela Oita in fontfinele polone 91 mol- § 66. Originea monastiril Cotmena . . .<br />
131<br />
dovene . .. ..... . ...<br />
61. § 56. Originea monastiriT dela Cfimpu-lungti 133.<br />
§ 11. Bassarabia in fontiinele serbe 9i maghiare . . . 64. § 67. Resumatti despre Radu Grecenu . ... 137.<br />
§ 12. Bassarabia in fontanele italiane . 64 § 58. Legenda ardelena, despre sfintula Nicodemti 138.<br />
§ 13. Recapitularea despre Bassarabia 65. § 59. Legends muntenii, despre sfintulti Nicodema 142.<br />
§ 14. Bassarabenil inteo cronica polon4 din 1259. . . 67. § 60. Unit evangeliara slavo-romfina din 1404 . . . 144.<br />
§ 15. Bassarabia -band intro cronica, persiana din 1240. 68. § 61. Legenda serbo-bulgara despre sfintulti Nicodemti 145.<br />
§ 16. Trecerea. numeluT BassarabiacitraRomania de pa- § 62. Resumata despre sfintulti Nicodemit . . . . . 146<br />
ste Prutti . . . . . . . ...... 69. § 63.-Resumata despre adevaratula Radu-Negru . . 147.<br />
§ 17. Etimologia termenultif II Bassarabia. dela BessT . 71. § 64--Terra Negrilork In sagele scandinave . . . . 149.<br />
§ 18. Vlada voevodula BassarabieT din 1396 . . . . 72. § 65,-Negra-Bulgaria, Negra-Ungaria, 9i marea-Negrii 151.<br />
§ 19. Etimologia termenulul aBassarabiaa dela Bastarni 76. § 66.-Charta epic& a ArabieT dela Dunare . . . . . 158<br />
§ 20. I potesa despre venirea Bassarabilora de paste Prutil 77. § 67-Conclusiunea despre Arabia dela Dunare . . . 159.<br />
§ 21. Banula Barba Bassarabd . . . . . . . . 78. § 68. 0 coinciding, la Romfinil trans-danubianT . . . 160.<br />
§ 22. Consecintele assonanteT Intro Bassarabia 91 Serbia 81. § 69. Importanta unel nomenclature territoriale . . . 161.<br />
§ 23. Etimologia poporana . . . . . . .<br />
82. § 70. Recapitularea despre nomenclatura TerreT-Roma-<br />
§ 24. Muntenismula dinastieT Mu9ata din Moldova . . 83. Basel 162
STUDIULU III.<br />
49p.rouplicitatea numelul Dunaril 248<br />
ACTIUNEA NATURE! ASSUPRA OMULUI<br />
50,-Binomitatea Oltulul. . ti . . . . . . 249.<br />
51r-Oltulti grit de torts in limbs agatirsteA. . . 262.<br />
1. Natura Munteniel . . .<br />
169. 52,-Originea numelul Girt .. ... . . . . 255.<br />
§ 2. Teoria actiunil clime! assupra omulul<br />
53.-CuvAntult dacicil oils in limbs romAna,.. . . 257.<br />
§ 3. Gintea marginindit actiunea natural<br />
54. Uncles limit distrietulii de Jalesti in secolulti XIV? 259<br />
4. Institutiunile mitrgininda actiunea natural . . 176 § b5?- Originea euvAntulul Jalest . . . . . 259<br />
6. OmeniT marl mArginindtt actiunea nature! . . . 178. § 56 Cult Gilortt 261'<br />
§ 6. Accidentele locale mitrginindtt actiunea nature! . 9. § 57.--Riuletulfi GTomartilil . . .<br />
263.<br />
§ 7. Conclusiunea despre actiunea nature! . . . 185 58-r-Numele Giulul in Ptolemeti. . ..... 263.<br />
§ 59. Conclusitmea despre tiuviele binominale din Muntenia 265.<br />
§ 60. De undo 0006 unde au locuitt Slavil in Muntenia? 265.<br />
I ERODOTU 181 -215. § 61..Limba clacicA, limba slavica si limba romans . 270.<br />
§ 62i0riginea slavismelort in topografia romana.. . 275.<br />
§ 8-Testul5 lul Erodott despre Dacia 181 § 63. Conclusiunea despre idrografia Munteniel sub 0 viditi 277<br />
9. Ecuivocitatea espressiunil d'sci Aleov 182 64I-Colchida la Dunke in Ovidit . . . . . 277<br />
10,Semnificatiunea termenilort Pratt si Siretil in lim- § 65. Caucasfi lOngaDunare pe o inseriptiune $i in Florio 279.<br />
bs Feiticii, 184 § 66. Etnografia Munteniel in Apollonit de Rodost . . 281.<br />
11-.01tulti de &sit sub numele de Maris . . . . 185. § 67.1Carpatil sub numele de Caucasian Apolloniti de<br />
12.-AgatirsiI . . ...... . . . . . . 188. Rodosil 284<br />
13-Aurult oltenti in cimitirult pre-istoriet dela Hall- § 68r-Carpatil sub nnmele de Caucast in lornande, Amstadt<br />
..... . . . 189. miant Marcellinti, Ptolemett si Nestort . . . 283.<br />
§ 14-Ce insemna euvAntult Maris la Scig? 193 69...Urmele topografice alle numelul Caucast la Dunitre 285<br />
15.-Siginil . . . . i . . . . . .. . . . 193. § 70? 'Hada lficuiatt Siginil Agatirsil in epoca Oviditt? 286.<br />
§ 16-earactorul6 e,ommercialt alit Siginilort . . 196. 71. Resumatt despre Carpatil sub numele de Caucast 287.<br />
174,Anticiti. ile apiculture! romine 197<br />
§ .<br />
§<br />
§<br />
§ . . . . ... ..<br />
8<br />
§<br />
18:-Vespile in Temesiana 199<br />
19..Mapra geogratielt a Agatirsiel 200<br />
20. Migratiunile Neurilort prin Moldova 201<br />
21. Regiunea Seitilort plugarl 202<br />
22.-Rarpatil in Erodott 204<br />
23111,GritioniI<br />
244.0riginea pkitorI<br />
mitulul<br />
25. Pita unde Duntrea appartinea Scitilort? . . 209.<br />
26. Podult In! Dariti . . . . . .. 210<br />
27. Gurele Dunkil in Erodotil 212<br />
28. Seitia-vechilt si Seitia-noutt 213<br />
de midi 207<br />
griffoniloril. . . ... .. 208.<br />
IL OVIDIU 215-288<br />
29. Importanta lul Ovidit pentru istoria Facial 215.<br />
30. Imaginile danubiane alle lul Ovidit 216<br />
31. Frigult dela Dunke . . . . . 219<br />
32. Ovidit murindt de frigurl 221<br />
33. Mortalitatea terrelortl palustre 222.<br />
34roPiticil dela gurele Dunkil . . . . . . . 223.<br />
36rMotivele lul Traiant de a desdilleca 'in Oltenia 22F.<br />
36. Coloniele romAne in Dobrogia. . . . 226<br />
37. Invasibilitatea terrelort Wilton 226<br />
38:-Caracterult strategist allu Olteniel . . . . 227.<br />
39. Differinta intro popore bellicose si popOre torg. 228.<br />
40Cestiunea lteuintelort lacustre in Dacia . . . 229,<br />
§ . .<br />
1 .<br />
§<br />
§<br />
§<br />
§ . . .<br />
§<br />
...<br />
41..istoria bordefulul In Dacia . ...... 233.<br />
1 42:-LegAtura bordeielorti cu invasiunile . . 236.<br />
§ 43. Originea cuvAntuluT bordeit . . 237<br />
§ 44. GrAnarele si mormintele suterrane in Dacia. . 238.<br />
45. Regiunea siruluI in Romania . . ... 241<br />
46. Livreaua territoriulat . . . . . . . 241<br />
47. CAllkettf getl pe Columns Traianli . . 244.<br />
48. Lagoa inftutntel territoriale postume - . 245<br />
§ 72. Conclusiunea despre Muntenia sub &Mit. . . 288.<br />
III. LIMBA ROMANA . . . . 289-308.<br />
§<br />
§<br />
§<br />
73. Importanta filologief Yn istoritt<br />
74. D. Rtisler scie romAnesce? . . . . . . . ,<br />
76. Latinismult relativS alit limbelort albanesit i ro-<br />
289.<br />
290.<br />
mAna . 291<br />
§ 76. Traci6mult relativt alit limbeloril alba. esti. rli<br />
romAnA 292.<br />
§ 77. Originea numelul uDuntiren . . . . . . 293.<br />
§ 79. Conclusiunea despre inrudirea RomAnilorti eu<br />
Albanesil 294<br />
79. Originea cuvdntulul obotiin . . . . . . . 294.<br />
80. Teoria luT Iont Maioreseudespreromlinisme la Got! 296.<br />
81. Originea euvinteloril godortig .i «rata)) . . . 297.<br />
82. Ce urmeza din lipsa gotismelorti in limba romtiml? 297-<br />
83. Puntulti territorialt in istoria Gotilorti pAn6 la Attila 298.<br />
84-Originea numilort aMoldovap si «Prahovap . . 300.<br />
85. Epoca disparitiunil Gotilorti din Dacia.<br />
86. Istoria Gepigilort. la Dunitre. .<br />
. . . 300.<br />
301.<br />
. . .<br />
87. Conclusiunea despre Gog rli GepitH 304<br />
8EResultateleillologice assupra formagunt1 nations-<br />
1401 roman& 305..<br />
89. Modernitatea slavismelort i germanisinelort in<br />
limba romtini . . . . . ....... 306.<br />
a 90. Lipsa de dialects la Romani! din Dada. . . 307<br />
91 Forta de espansiune a Olteniloril<br />
92. Conelusiunea despre actiunea natural . . .<br />
108<br />
, 319<br />
ADDENDA<br />
Cuventulil edged afruto. . ..... . . . 312<br />
Streekfa in Erodotti . . . . . 312'
4<br />
COLUMNA LUI TRATAN<br />
REVIST TIFICA, LITTERARIA SI INDUSTRIALA<br />
SUB REDACT1UNEA<br />
D-lui B. P. HASDEU<br />
esse d, unit in formatti 4 mare: istoral, sciinte economice, dreptil, medicin5, sciinte natural°,<br />
poesiA, bibliografi5, litteratura poporan5, etc.<br />
PRET ULt ABONAMENTULUI<br />
Pentru capitall: 20 lei noui. Pentru districte: 30 lei noel. Pentru strAinetate:<br />
40 lei noui ski 20 fiorini.<br />
Abonamentulii este numa pe annu, incependti tote d'a-una de la 1 genarih.<br />
La redactiunea Revistese pole g5ssi o collectiune completd pe annil 1870 72, coprintlendh<br />
scrieri originale de D-nii V. Alexandri, A. Odobescu, A. Papadopolh-Calimachh, Dr. Davila, Dr.<br />
Z. Petrescn, Dr. V. Vilidescu, Gr. G. Tocilescu, V. Manih, C. Esarcu, G. Missailh, etc.<br />
Pretulti collectiuniT intregi din patru tomurT: 100 lei noui.<br />
Collectiunea separatl pe annul. 1870: 40 lei noui.<br />
Collectiunea separata pe fiecare din ceT-l'alti anal cafe 30 lei noui.<br />
Redactiunea si Administratiunea se allit In EueureseT, Callao Mogotuiia No. 172.<br />
<strong>ISTORIA</strong> <strong>CRITICA</strong> A f1011ANRORII<br />
1) E<br />
B. P. HASDELT.<br />
V 0 L TT M "LT II-<br />
A apprtrutil p'ene actunti fasci6ra I, care copprinde:<br />
§. 1 Provedinta in istoria. §. 2. Wallace §i Darwin. §. 3. Gintile alese §i liberulu arbitriu.<br />
§. 4. Cultura prin acclimatare. §. 5. Unit alfabetti moogoloidil in Dacia. §. 6. Alfabetulti<br />
dacich alit lui Dekeneh. §. 7. Differinta intre originea unel natiuni §i originea culture nationale.<br />
§. 8. Tzundra §i zeghea. §. 9. Epoca de bronzti ci FenicianiT. §. 10. Genealogia filologica<br />
a sulitel de bronze. - §. 11. Cocioba, argea, samcea. §. 12. Genealogia sabiel la Dad.<br />
§. 13. Selectiunea naturall in originea urbilorh. §. 14. Statistica ruineloril in Muntenia.<br />
§. 15. Dacia sub Ptolemeh. §. 1G. Ce insemna clan' la Traci? §. 17. Viudta de codru.<br />
§. 18. Poesia frundel verdi. Mai multe chPirti §i stampe. $<br />
ri<br />
Protttlft volumulni II: 20 lei noui, plait' la prin.'<br />
llannaitn bi out - "<br />
Clsi.11,%9 1 "--<br />
. Jet_ rel<br />
°<br />
MO<br />
1