masterplan în domeniul asistenţei sociale rezumat - Consiliul ...
masterplan în domeniul asistenţei sociale rezumat - Consiliul ...
masterplan în domeniul asistenţei sociale rezumat - Consiliul ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MASTERPLAN<br />
ÎN DOMENIUL<br />
ASISTENŢEI SOCIALE<br />
REZUMAT<br />
Beneficiar: <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu<br />
Contract nr. 5154 din 04.05.2009<br />
Elaboratori:<br />
S.C. Danco Prod SRL Sibiu - Departamentul de consultanţă<br />
Universitatea „Lucian Blaga” din Sibiu - Centrul de Cercetări <strong>în</strong><br />
Domeniul Calităţii<br />
S.C. C&M Consulting SRL Sibiu<br />
Director proiect:<br />
Prof.univ.dr. Dănuţ Dumitraşcu<br />
Sibiu, noiembrie 2009
Colectivul de autori<br />
(<strong>în</strong> ordine alfabetică)<br />
asist. social Mihaela ACHIM<br />
ing. Eugen ANISIE<br />
prof. univ. dr., soc. Dumitru BATÂR<br />
lector univ. asist. social Viorica BOBIC<br />
asist. univ., sociolog şi asist. social Sorina CORMAN<br />
pedagog Dana CRIŞAN<br />
ing. Maria CUZIC<br />
prof. gr.I, ing. Codruţa DUMITRAŞCU<br />
prof. univ. dr., ing. Dănuţ DUMITRAŞCU<br />
psiholog clinician Marius Mugurel FRĂŢILĂ<br />
prep. univ. ing. Valentin GRECU<br />
psiholog clinician Roxana MĂRCOIU<br />
conf. univ. dr., ing. Dan MIRICESCU<br />
şef lucr. dr. ing. Gina-Maria MORARU<br />
lector univ. ec. Roxana SĂVESCU<br />
prof. univ. dr. ing., ec. Moise ŢUŢUREA<br />
asist. social Luminiţa-Maria VOINA<br />
ec. Ana VULCU
CUPRINS<br />
– cuprinsul lucrării <strong>în</strong> extenso –<br />
Cap. I. Nevoile actuale de asistenţă socială <strong>în</strong> judeţul Sibiu……………………………… 8<br />
1.1. Analiza nevoilor actuale de asistenţă socială şi prognoza pentru evoluţia acestora <strong>în</strong><br />
perioada 2010-2019……………………………………………………………………….8<br />
1.1.1. Date generale cu privire la proiectul de cercetare „Nevoile de asistenţă socială <strong>în</strong><br />
judeţul Sibiu”…………………………………………………………………..… 8<br />
1.1.2. Diagnoza nevoilor actuale de asistenţă socială <strong>în</strong> judeţul Sibiu………………….. 9<br />
1.1.2.1. Analiza legislaţiei din <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> privind nevoile actuale<br />
de asistenţă socială……………………………………………………………….. 9<br />
1.1.2.2. Tipologia nevoilor actuale de asistenţă socială la nivelul regiunilor<br />
judeţului Sibiu şi evaluarea nevoilor actuale de asistenta sociala la nivelul judeţului<br />
Sibiu……………………………………………………………………………....11<br />
1.1.3. Probleme, concluzii şi recomandări privind nevoile actuale de asistenţă socială <strong>în</strong><br />
judeţul Sibiu………………………………………………………………………40<br />
1.2. Prognoze privind tipologia nevoilor actuale de asistenţă socială 2010-2050 <strong>în</strong> judeţul<br />
Sibiu………………………………………………………………………………………53<br />
1.2.1. Date de bază privind prognoza tipologiei nevoilor de asistenţă socială <strong>în</strong> judeţul<br />
Sibiu………………………………………………………………………………53<br />
1.2.1.1. Previziunea evoluţiei fenomenelor demografice <strong>în</strong> judeţul Sibiu……… 53<br />
1.2.1.2. Prognoze privind evoluţia populaţiei <strong>în</strong> Regiunea Centru şi <strong>în</strong> judeţul Sibiu<br />
– anul 2050………………………………………………………………………. 54<br />
1.2.2. Prognoza privind evoluţia nevoilor de asistenţă socială <strong>în</strong> judeţul Sibiu pe cele<br />
cinci regiuni ale judeţului…………………………………………………………55<br />
Cap II. Analiza realizării SAS, <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008-2009………………..59<br />
2.1. Date generale cu privire la proiectul de cercetare „Realizarea SAS din judetul Sibiu<br />
in raport cu standardele generale de calitate in serviciile <strong>sociale</strong>”……………………… 59<br />
2.2. Realizarea SAS din judeţul Sibiu ……………………………………………………. 60<br />
2.2.1. Analiza legislaţiei <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> calităţii serviciilor <strong>sociale</strong>………………………...60<br />
2.2.1.1. Principalele acte normative care reglementează calitatea serviciilor<br />
<strong>sociale</strong>…………………………………………………………………………......60<br />
2.2.1.2. Analiza axiologică a legislaţiei privind calitatea serviciilor <strong>sociale</strong>…… 61
2.2.2. Realizarea SAS din judetul Sibiu in raport cu standardele generale de calitate in<br />
serviciile <strong>sociale</strong>”…………………………………………………………………62<br />
2.2.2.1. Organizare şi administrare………………………………………………62<br />
2.2.2.2. Drepturi…………………………………………………………………. 70<br />
2.2.2.3. Etica……………………………………………………………………...73<br />
2.2.2.4. Abordarea comprehensivă………………………………………………76<br />
2.2.2.5. Centrarea pe persoană………………………………………………….. 83<br />
2.2.2.6. Participare……………………………………………………………….85<br />
2.2.2.7. Parteneriat……………………………………………………………….87<br />
2.2.2.8. Orientarea pe rezultate…………………………………………………. 89<br />
2.2.2.9. Îmbunătăţire continuă……………………………………………………91<br />
2.3. Probleme, concluzii şi recomandări privind realizarea SAS, <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong><br />
perioada 2008-2009………………………………………………………………………….96<br />
Cap. III. Analiza activităţii IS din punct de vedere organizaţional şi economic………...99<br />
3.1. Date generale cu privire la analiza activităţii IS şi DG din punct de vedere<br />
organizaţional şi economic………………………………………………………………….99<br />
3. 2. Activitatea IS din punct de vedere organizaţional………………………………….100<br />
3. 2.1. Rolul, locul şi competenţele CJ Sibiu - Analiza axiologică…………………….100<br />
3.2.1.1. Competenţele <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>…101<br />
3.2.1.2. Competenţe ale <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong><br />
exercitate prin şi de către Direcţia Generală de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului<br />
Sibiu ………………………………………………………………………………….107<br />
3. 2.1.2.1.Organizare şi conducere, regulamente……………………………113<br />
3. 2.1.2.2.Resurse umane – analiză…………………………………………120<br />
3. 2.1.2.3. Resurse umane din cadrul DG – Activitate 2008………………125<br />
3.2.1.3. Competenţe ale <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong><br />
exercitate prin şi de către unităţile medico-<strong>sociale</strong> Sibiu şi Sălişte din subordine…..132<br />
3.2.1.3.1.Organizare şi conducere, regulamente ……………………………132<br />
3.2.1.3.2. Resurse umane – analiză…………………………………………137<br />
3.2.1.3.3. Resurse umane – Activitate………………………………………138<br />
3. 3. Analiza şi interpretarea datelor – economic şi financiar…………………………...139<br />
3. 3.1. Resursele financiare……………………………………………………………...139<br />
3.3.1.1.Reprezentativitatea bugetului alocat pentru sectorul asistenţă socială de la<br />
bugetul judeţului …………………………………………………….139
3. 3.1.2. Indicatori şi surse………………………………………………………….142<br />
3. 3.1.3. Analiza surselor de finanţare pe perioada 2005-2009 a sistemului de asistenţă<br />
socială din subordinea CJS, respectiv DG şi UAMS Sibiu şi Sălişte………143<br />
3. 3.1.4 Analiza cheltuielilor bugetare pe perioada 2005-2009 …………………….147<br />
3. 3.2. Resurse materiale – patrimoniu…………………………………………………..165<br />
3.4. Probleme, concluzii şi recomandări privind activitea IS şi DG din punct de vedere<br />
organizaţional şi economic………………………………………………………………...169<br />
Cap. IV. Analiza parteneriatelor <strong>în</strong>cheiate de <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu sau de DG pentru<br />
realizarea unor SAS………………………………………………………………………..171<br />
4.1. Date generale cu privire la analiza parteneriatelor <strong>în</strong>cheiate de CJ sau de DG pentru<br />
realizarea unor SAS………………………………………………………………………..171<br />
4.2. Analiza legislaţiei privind acordarea serviciilor <strong>sociale</strong> prin parteneriate………...172<br />
4. 3. Parteneriatele <strong>în</strong>cheiate de CJ si DG………………………………………………...173<br />
4.3.1. Instituţii partenere ale <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean / Direcţiei Generale de Asistenţă<br />
Socială şi Protecţia Copilului Sibiu………………………………………………173<br />
4.3.2. Colaborare inter-instituţională, scopuri…………………………………………174<br />
4.3.3. Caracteristici parteneriale………………………………………………………..177<br />
4.3.4. Atribuţiile instituţiilor / organizaţiilor partenere…………………………………178<br />
4.3.5. Resurse implicate………………………………………………………………...180<br />
4.3.6. Roluri şi responsabilităţi <strong>în</strong> cadrul parteneriatelor………………………………185<br />
4.3.7. Circumstanţe …………………………………………………………………….185<br />
4.3.8. Beneficii şi riscuri………………………………………………………………..186<br />
4.4 Probleme şi concluzii…………………………………………………………………..187<br />
Cap. V. Analiza SAS acordate <strong>în</strong> judeţul Sibiu fără implicarea consiliului judeţean, dar<br />
legate de sfera de competenţă a acestuia………………………………………………….189<br />
5.1. Date generale cu privire la analiza SAS acordate <strong>în</strong> judeţul Sibiu fără implicarea<br />
consiliului judeţean, dar legate de sfera de competenţă a acestuia…………………189<br />
5.2 SAS acordate <strong>în</strong> judeţul Sibiu fără implicarea consiliului judeţean, dar legate de<br />
sfera de competenţă a acestuia………………………………………………………...190<br />
5.2.1. Analiza axiologică a legislaţiei……………………………………………………….190<br />
5.2.2. Principalii furnizori de asistenţă socială din judeţul Sibiu………………………191<br />
5.2.2.1. Principalii furnizori publici de asistenţă socială …………………………..191<br />
5.2.2.2. Principalii furnizori privaţi de asistenţă socială……………………………192
5.2.3. Principalele categorii de persoane care beneficiază de servicii de asistenţă<br />
socială………………………………………………………………………………..194<br />
5.2.3.1. Copii ………………………………………………………………………..195<br />
5.2.3.2. Adulţi ……………………………………………………………………….196<br />
5.2.3.3. Vârstnici…………………………………………………………………….197<br />
5.2.3.4. Persoane cu handicap……………………………………………………….198<br />
5.2.4. Tipuri de locaţii…………………………………………………………………...199<br />
5.2.5. Tipuri de situaţii…………………………………………………………………..201<br />
5.2.6. Tipuri de servicii oferite……………………………………………………….….202<br />
5.3. Concluzii privind analiza SAS acordate <strong>în</strong> judeţul Sibiu fără implicarea consiliului<br />
judeţean, dar legate de sfera de competenţă a acestuia……………………………...211<br />
Cap VI. Analiza posibilităţilor de finanţare a unor SAS de către <strong>Consiliul</strong> Judeţean<br />
Sibiu prin subvenţii sau contracte………………………………………………………...213<br />
6.1. Date generale cu privire la analiza posibilităţilor de finanţare a unor SAS de către<br />
<strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu prin subvenţii sau contracte…………………………………..213<br />
6.2. Analiza axiologică a legislaţiei privind competenţele CJS <strong>în</strong> finanţarea unor servicii<br />
de asistenţă socială prin subvenţii, proiecte sau contracte………………………………214<br />
6.3. Model de bună practică – „Program judeţean multianual de <strong>în</strong>grijire social-<br />
medicală la domiciliu, al <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Harghita pe perioada 2008 – 2010”….223<br />
6.4. Model de bună practică - Finistere Franţa - ………………………………………..225<br />
6.4.1. Schema departamentală a instituţiilor şi serviciilor <strong>sociale</strong>……………………..226<br />
6.4.2. Misiunea şi organizarea serviciului de ajutor social ……………………………..227<br />
6.4.3. Mijloace financiare……………………………………………………………….228<br />
6.4.4. Directia de actiuni <strong>sociale</strong> departamentale………………………………………229<br />
6.4.4.1 Organizare si functionare a serviciilor SAS……………………………229<br />
6.4.4.2 Organizarea teritorială………………………………………………….229<br />
6.4.4.3 Acţiuni……………………………………………………………….…..230<br />
6.4.4.4 Mijloace şi obiective…………………………………………………….231<br />
6.4.4.5 Prevenirea……………………………………………………………….235<br />
6.4.5 Mod de aplicare a Schemei Departamentale……………………………………….236<br />
Cap VII. Strategia <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> social a <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu pentru perioada<br />
2010-2019. Plan de investiţii pentru 2010-2013…………………………………………239<br />
7.1. Misiunea, scopul şi viziunea strategiei ………………………………………………239<br />
7.1.1. Misiunea………………………………………………………………………….239
7.1.2. Scopul………………………………………………………………………….…239<br />
7.1.3 Viziunea …………………………………………………………………………..240<br />
7.2 Principii şi valori……………………………………………………………………….242<br />
7.2.1 Principii …………………………………………………………………………..242<br />
7.2.2 Valori……………………………………………………………………………...243<br />
7.3. Obiective generale şi operaţionale……………………………………………………245<br />
7.4. Măsuri de implementare……………………………………..……………………….249<br />
7.4.1. Analiză de scenariu……………………………………..………………………..249<br />
7.4.2. Macro şi micro managementul…………………………..……………………….281<br />
7.4.2.1. Macro- şi micro-managementul sistemului judeţean de asistenţă socială…281<br />
7.4.2.1.1. Macro-managementul…………………………………………….281<br />
7.4.2.1.2. Micro-managementul……………………………………………..283<br />
7.5. Plan de implementare…………………………………………………………………286<br />
7.6. Planul de investiţii……………………………………………………………………..293<br />
Cap VIII. Analiza impactului implementării MP <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>………308<br />
8.1 Date generale cu privire la analiza impactului implementării MP <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong><br />
<strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>………………………………………………………………………...308<br />
8.2 Impactul implementării MP la nivel structural……………………………………...309<br />
8.3. Caracteristici ale evaluării schimbării……………………………………………….310<br />
8.4 Impactul implementării MP la nivel social…………………………………………...311<br />
Cap IX. Stabilirea unei proceduri de monitorizare şi evaluare a implementării……...313<br />
9.1 Introducere……………………………………………………………………………..313<br />
9.2 Necesitatea implementării unui mecanism de monitorizare şi evaluare…………..314<br />
9.2.1. Monitorizarea şi evaluarea procesului de implementare…………………..314<br />
9.2.2 Monitorizarea şi evaluarea furnizarii serviciilor de asistenţă socială……….315<br />
9.3. Caracteristici generale ale unui mecanism eficient de monitorizare şi evaluare….316<br />
9.4. Concluzii……………………………………………………………………………….318<br />
9.5. Mecanismul extern de monitorizare şi evaluare…………………………………….319<br />
9.5.1. Unitatea externă de monitorizare şi evaluare (UEME) a <strong>masterplan</strong>ului <strong>în</strong><br />
<strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> din judeţul sibiu………………………………..320
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
1. Analiza nevoilor actuale de asistenţă socială şi<br />
prognoza pentru evoluţia acestora <strong>în</strong> perioada 2010-<br />
2019<br />
Primul capitol al lucrării cuprinde o analiză, având ca temă de cercetare „Diagnoza<br />
nevoilor actuale de asistenţă socială <strong>în</strong> judeţul Sibiu <strong>în</strong> perioada 2008 - 2009”, care a urmărit<br />
obţinerea unei radiografii a nevoilor de asistenţă socială şi a semnificaţiilor acordate acestora de<br />
către populaţia judeţului Sibiu. Judeţul a fost împărţit <strong>în</strong> cinci zone geografice (Sibiu,<br />
Mărginimea Sibiului, Zona Secaşelor, Valea Oltului şi Valea Hârtibaciului-Valea Târnavelor).<br />
Populaţia cercetată a fost formată din potenţiali beneficiari de asistenţă socială (persoane cu<br />
vârsta de peste 18 ani) provenite din grupuri de persoane vulnerabile, care beneficiază de<br />
servicii de asistenţă socială.<br />
Acest studiu reprezintă un punct de plecare, fundamentat ştiinţific, pentru formularea<br />
unei planificări a măsurilor de asistenţă socială şi a fondurilor necesare pentru implementarea<br />
lor, astfel <strong>în</strong>cât să se tindă spre maximul de eficienţă şi eficacitate pentru beneficiar şi furnizor.<br />
Din analiza datelor obţinute <strong>în</strong> urma aplicării chestionarelor pentru fiecare dimensiune<br />
(individuală, instituţională şi comunitară) şi a realizării interviurilor, au fost obţinute rezultatele<br />
prezentate <strong>în</strong> continuare.<br />
I. Probleme majore sau grave la nivelul comunităţii:<br />
1. Asistenta socială a persoanelor vârstnice este considerată o problemă prioritară<br />
pentru populaţia judeţului Sibiu, care agrează soluţionarea ei prin realizarea unei<br />
complementarităţii <strong>în</strong>tre <strong>în</strong>deplinirea responsabilităţiilor de <strong>în</strong>grijire de către familie şi crearea<br />
de servicii <strong>sociale</strong>/ medico-<strong>sociale</strong> pentru vârstnici;<br />
2. Asistenţa socială a persoanelor sărace este apreciată diferit ca o problemă majoră sau<br />
gravă, resimţită atât de cei aflaţi <strong>în</strong> situaţia de sărăci - care prin drepturile conferite prin legislaţia<br />
română devin dependenţi de sistem cu repercursiuni directe asupra lor personal şi, indirecte,<br />
asupra celor din anturajul lor, cât şi de populaţia care se află pe cealaltă parte a baricadei, dar<br />
care este evident incomodată de „prezenţa săracilor” <strong>în</strong> comunitatea lor;<br />
3. Asistenţa socială a copilului şi asistenţa socială a persoanei cu handicap la nivelul<br />
comunităţii reprezintă o recunoaştere a importanţei nevoilor celor două populaţii vulnerabile.<br />
8
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
4. Asistenţa socială a persoanelor fără loc de muncă este considerată o problemă majoră<br />
/ gravă, iar aşteptările exprimate faţă de nevoile persoanelor fără loc de muncă se orientează spre<br />
îmbunătăţirea / diversificarea tipurilor de suport financiar/ protecţie socială existente <strong>în</strong> prezent.<br />
5. Asistenţa socială a bolnavilor cronici este apreciată ca o problemă majoră sau gravă<br />
de către respondenţi, care reclamă preponderent acordarea de <strong>în</strong>grijiri la domiciliu ca măsură<br />
de susţinere familială şi protecţie a familiilor care au <strong>în</strong> <strong>în</strong>grijire bolnavi cronici necesară<br />
pentru a nu peturba grav echilibrul familiei. Altă opinie este degrevarea familiei de<br />
responsabilitatea <strong>în</strong>grijirii prin instituţionalizarea bolnavilor cronici care au nevoie de ajutor<br />
permanent <strong>în</strong>tr-o unitate medico-socială sau socio-medicală.<br />
6. Violenţa <strong>în</strong> familie este percepută ca o problemă gravă cu care se confruntă populaţia<br />
judeţului, majoritatea celor intervievaţi / chestionaţi exprimându-şi interesul faţă de identificarea<br />
şi rezolvarea acestei probleme.<br />
7. Consumul de alcool reprezintă o problemă comunitară majoră sau gravă, ocupând<br />
diferite poziţii <strong>în</strong> ierarhia problemelor din toate regiunile jud. Sibiu.<br />
Implicarea <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean <strong>în</strong> rezolvarea problemelor la nivelul judeţului este<br />
necesară şi foarte necesară <strong>în</strong> opiniile repondenţilor, care solicită <strong>în</strong> mod diferit, de la o regiune<br />
la alta, modalităţile de intervenţie: <strong>în</strong>fiinţarea/îmbunătăţirea serviciilor <strong>sociale</strong>, acordarea de<br />
asistenţă socială, crearea mai multor locuri de muncă, acordarea de ajutoare materiale.<br />
La nivelul judeţului Sibiu sunt dezvoltate prestaţiile <strong>sociale</strong>, serviciile <strong>sociale</strong> fiind<br />
slab dezvoltate sau, <strong>în</strong> unele localităţi, chiar inexistente. Ca atare, se impune dezvoltarea<br />
şi/sau <strong>în</strong>fiinţarea de servicii specializate <strong>în</strong> funcţie de problematica zonei (a localităţii) astfel<br />
<strong>în</strong>cât să se reducă numărul de prestaţii <strong>sociale</strong>, să se asigure consiliere, mediere pentru<br />
integrarea socială a persoanelor defavorizate, pentru accesul la o viaţă normală.<br />
II. Probleme identificate la nivelul administraţiilor publice locale locale:<br />
În mediul urban, nici o primărie nu are un sistem de colectare şi procesare a datelor privind<br />
categoriile vulnerabile de populaţie.<br />
Autorităţile administraţiei publice locale nu dispun de o situaţie şi de o evidenţă clară la nivel<br />
local a persoanelor active / inactive din localitate, a abilităţilor şi calificării acestora.<br />
Sistemul de prevenţie a cazurilor <strong>sociale</strong> lipseşte cu desăvârşire din mediul rural.<br />
Lipseşte sistemul de comunicare <strong>în</strong>tre compartimente ale primăriilor sau <strong>în</strong> majoritatea<br />
cazurilor lipsa de comunicare dintre angajaţi.<br />
Din mediul rural lipsesc serviciile <strong>sociale</strong> de prevenire a instituţionalizării.<br />
Autorităţile administraţiei publice locale nu au o radiografie a problemelor cu care se<br />
confruntă comunitatea, cu atât mai puţin o clasificare a priorităţilor acestora.<br />
9
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
II. Probleme <strong>sociale</strong> recunoscute de beneficiari:<br />
1. Lipsa de perspective reprezintă o problemă majoră / gravă pentru beneficiarii din<br />
regiunile: Zona Secaşelor, Sibiu, Valea Hârtibaciului-Valea Târnavelor, Valea Oltului şi care<br />
exprimă gravitatea unei stări de fapt – serviciile <strong>sociale</strong> răspund numai nevoilor instituţiilor<br />
publice şi private din domeniu, care nu oferă <strong>în</strong>credere, nu acţionează <strong>în</strong> parteneriat real şi nu au<br />
răpunsuri adaptate la nevoile clientului; sugerează considerabil o lipsă de informare despre<br />
cantitatea / calitatea serviciilor <strong>sociale</strong> şi lipsă de prevenire a situaţiilor de dependenţă socială (nu<br />
ştiu ce / cum / când / unde a fost, nu ştiu ce / cum / când / unde este, nu voi şti ce / cum / când /<br />
unde va fi!).<br />
2. Probleme cu sănătatea, probleme legate de hrănire şi hidratare şi probleme cu<br />
păstrarea igienei personale, îmbrăcare – dezbrăcare sunt recunoscute <strong>în</strong> proporţii diferite de<br />
către beneficiarii din regiunile Zona Secaşelor, Sibiu, Mărginimea Sibiului, Valea Oltului care<br />
indică destul de clar aşteptările populaţiei referitoare la tipurile, modul de organizare şi<br />
funcţionare a serviciilor <strong>sociale</strong>;<br />
3. Lipsa unor venituri suficiente pentru a se putea <strong>în</strong>treţine şi alte probleme financiare<br />
sunt considerate problemelor <strong>sociale</strong> majore sau grave la nivel individual şi familial <strong>în</strong> toate<br />
regiunile şi pot constitui argument <strong>în</strong> necesitatea de pliere a serviciilor <strong>sociale</strong> pe nevoile<br />
clientului;<br />
4. Lipsa oportunităţilor de a ocupa un loc de muncă şi lipsa locului de muncă sunt <strong>în</strong>tr-<br />
o directă conotaţie cu insuficienţa veniturilor şi cu alte probleme financiare ale beneficiarilor şi<br />
care crează acestora dificultăţi majore <strong>în</strong> a-şi asigura nevoile minime necesare pentru o viaţă<br />
decentă. Aceste probleme sunt incluse <strong>în</strong> tabloul problemelor majore sau grave <strong>în</strong> toate<br />
regiunile;<br />
5. Violenţa <strong>în</strong> familie urmează <strong>în</strong> ierarhia problemelor <strong>sociale</strong> majore ale beneficiarilor<br />
din regiunile Zona Secaşelor şi Valea Hârtibaciului-Valea Târnavelor, şi care susţin că este<br />
generată de insuficienţa veniturilor şi lipsa comunicării <strong>în</strong> familie.<br />
6. Probleme de adaptare / integrare şcolară sunt recunoscute ca probleme majore <strong>în</strong><br />
Zona Secaşelor;<br />
7. Lipsa unei locuinţe, este o problemă gravă recunoscută de populaţia vulnerabilă din<br />
regiunile Sibiu şi Valea Hârtibaciului-Valea Târnavelor;<br />
8. Existenţa unor dizabilităţi, probleme cu păstrarea igienei locuinţei, probleme de<br />
gospodărire sunt probleme grave specifice populaţiei din regiunea Mărginimea Sibiului.<br />
10
exprimate.<br />
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
III. Tipologia persoanelor aflate <strong>în</strong> dificultate şi a nevoilor <strong>sociale</strong> prioritare<br />
La nivelul judeţului Sibiu, tipologia persoanelor aflate <strong>în</strong> dificultate este <strong>în</strong> concordanţă<br />
cu specificul situaţiilor de dependenţă cu care aceştia se confruntă şi este reprezentată <strong>în</strong> comun<br />
de: persoană vârstnică, grav bolnavă (dependentă), persoana cu o boală cronică sau incurabilă,<br />
persoana / familia săracă, persoana şomeră / <strong>în</strong> căutarea unui loc de muncă.<br />
Nevoile <strong>sociale</strong> prioritare exprimate de beneficiari se modifică <strong>în</strong>tr-o mică măsură faţă de<br />
profilul nevoilor resimţite şi recunoscute şi sunt reprezentate de următoarele nevoi: <strong>în</strong>grijire<br />
personală, comunicare, gospodărire, nevoi financiare, nevoi din sfera sănătăţii, ocuparea unui<br />
loc de muncă, şi nevoi educaţionale, nevoi de acces la serviciile <strong>sociale</strong>, nevoi de protecţie, de<br />
adaptare / integrare profesională. Nevoia de asistenţă socială este recunoscută de 58,3% din<br />
populaţia vulnerabilă de la nivelul judeţului.<br />
O parte dintre beneficiarii şi potenţialii beneficiari de asistenţă socială îşi exprimă<br />
opiniile pentru <strong>în</strong>fiinţarea şi funcţionarea unor servicii care să rezolve parţial sau total situaţiile<br />
problematice cu care se confruntă: centre de zi pentru copii, servicii educaţionale prin care să<br />
ofere ajutor <strong>în</strong> depăşirea dificultăţilor şcolare, servicii de <strong>în</strong>grijire la domiciliu, consiliere<br />
psihologică şi socială, suport pentru integrare profesională.<br />
11
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
2. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong><br />
perioada 2008- 2009<br />
Studiul „Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009” și-a propus<br />
să identifice calitatea serviciilor de asistenţă socială din judeţul Sibiu, precum şi volumul de<br />
muncă necesar <strong>în</strong> raport cu nevoile beneficiarilor serviciilor de asistenţă socială astfel <strong>în</strong>cât<br />
măsurându-şi performanţa, organizaţiile publice şi private să conducă, să îmbunătăţească şi să<br />
identifice oportunităţi pentru creşterea calităţii serviciilor oferite.<br />
Universul populaţiei a fost reprezentat de personalul care furnizează servicii se asistenţă<br />
socială <strong>în</strong> judeţul Sibiu. Eşantionul stabilit a fost de 95 de respondenţi din cinci zone geografice<br />
ale judeţului: Sibiu, Mărginimea Sibiului, Valea Hârtibaciului, Valea Secaşelor şi Valea Oltului.<br />
Instrumentele de colectare a datelor au fost interviul şi chestionarul, iar datele colectate au făcut<br />
referire la opiniile persoanelor care oferă servicii <strong>sociale</strong> cu privire a calitatea, dificultăţiile ivite<br />
<strong>în</strong> furnizarea acestora precum şi îmbunătăirile care se pot face <strong>în</strong> creşterea calităţii serviciilor<br />
oferite beneficiarilor / potenţialilor beneficiari.<br />
S-au intervievat / chestionat un număr de 95 specialişti dintre care 26,3% au vârsta<br />
cuprinsă <strong>în</strong>tre 18-30 de ani, 44,21% cu vârsta cuprinsă <strong>în</strong>tre 31-40 ani, 15,79% cu vârsta <strong>în</strong>tre 41<br />
şi 50 ani şi un procent de 13,7% cu vârsta cuprinsă <strong>în</strong>tre 51-60 ani. Repartizarea funcţie de<br />
vechimea <strong>în</strong> muncă este următoarea: 47,4% au vechimea <strong>în</strong> cadrul instituţiei cuprinsă <strong>în</strong>tre 0-5<br />
ani, 30,5% cu vechimea cuprinsă <strong>în</strong>tre 6-10 ani, <strong>în</strong>tre 11-15 ani de vechime un procent de 12,6%<br />
şi <strong>în</strong>tre 16-20 ani de vechime un procent de 9,8%. În ceea ce priveşte mediul de rezidenţă al<br />
repondenţilor 81,1% îşi desfăşoară activitatea <strong>în</strong> mediul urban iar 18,5%n mediul rural. Un<br />
procent de 32,6% dintre reponenţi îşi desfăşoară activitatea <strong>în</strong> cadrul serviciului public de<br />
asistenţă socială organizat la nivel local, 28,4% dintre repondenţi îşi desfăşoară activitatea <strong>în</strong><br />
unităţi de asistenţă socială din subordinea <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu, 5,3% <strong>în</strong> cadrul unităţilor de<br />
asistenţă socială subordonate Direcţiei Generale de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului Sibiu,<br />
8,4% activează <strong>în</strong> instituţii cu atribuţii <strong>în</strong> asistenţă socială şi 7,8% îşi desfăşoară activitatea <strong>în</strong><br />
unităţi sanitare.<br />
Analiza efectuată relevă faptul că scopurile instituţiilor care oferă servicii <strong>sociale</strong> sunt<br />
ambigue şi problematice, fiind vorba despre un amestec de beneficii „private” pentru fiecare<br />
utilizator şi beneficii „publice” pentru societate. Aceasta ambiguitate face dificilă şi imprecisă<br />
evaluarea eficacităţii şi eficienţei oricarui program social. Organizaţiile şi instituţiile de asistenţă<br />
socială sunt dependente de mediu, de componentele mediului extern asupra cărora membrii lor<br />
12
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
au puţin control şi care este incert din cauza schimbărilor economice şi <strong>sociale</strong>. Astfel, ceea ce se<br />
<strong>în</strong>tâmplă <strong>în</strong>tr-o organizaţie / instituţie de asistenţă socială este adesea determinat mai mult de<br />
ceea ce se petrece <strong>în</strong> mediul său extern decât de către deciziile interne luate <strong>în</strong> organizaţia /<br />
instituţia respectivă.<br />
Repondenţii apreciază că:<br />
În <strong>domeniul</strong> serviciilor de asistenţă socială activează personal de specialitate <strong>în</strong> asistenţă<br />
socială, precum şi personal cu diverse calificări şi competenţe, specifice <strong>domeniul</strong>ui de<br />
intervenţie. Furnizorii de servicii <strong>sociale</strong> îşi definesc politici şi obiective concrete pe perioade de<br />
trei până la cinci ani, cuprinse <strong>în</strong> planuri strategice elaborate cu sprijinul personalului şi <strong>în</strong><br />
conformitate cu prevederile legislaţiei <strong>în</strong> vigoare. Cu toate acestea răspunsurile oferite indică<br />
faptul că mai mult de jumătate dintre respondenţi declară că există un plan strategic la nivelul<br />
instituţiei din care fac parte, Se mai constată că organizaţiile private au <strong>în</strong>tocmite planuri<br />
strategice de dezvoltare <strong>în</strong> construirea cărora personalul este implicat, spre deosebire de<br />
serviciile de asistenţă socială de la nivel local precum şi spre deosebire de unităţile de asistenţă<br />
socială subordonate Cosiliului Judeţean la care se observă o slabă implicare a angajaţilor <strong>în</strong><br />
realizarea planurilor strategice precum şi a conducerii cu privire la comunicarea acestui plan.<br />
Principalele motive pentru care persoanele nu pot accesa serviciile oferite depind de<br />
persoana posibilului beneficiar dar şi de specificul instituţiei. E iminentă nevoia ca cei implicaţi<br />
<strong>în</strong> acordarea de servicii de asistenţă socială să cunoscă serviciile ce se oferă la nivel local<br />
pentru a orienta persoana aflată <strong>în</strong> nevoie spre furnizorul care poate oferi cea mai bună şi<br />
potrivită rezolvare a situaţiei acestuia <strong>în</strong>tr-un timp optim.<br />
Aproximativ 49% dintre repondenţi declară că beneficiarii respectă contractul de<br />
furnizare a serviciilor <strong>în</strong> mică şi medie măsură, ceea ce poate influenţa negativ rezultatele<br />
acordării serviciilor <strong>sociale</strong> şi poate conduce la o agravare a situaţiei beneficiarului precum şi /<br />
sau la o posibilă dependenţă de serviciile <strong>sociale</strong>, fapt care contravine obiectivului privind<br />
integrarea acestuia <strong>în</strong> comunitate.<br />
Măsurarea gradului de satisfacţie al beneficiarilor <strong>în</strong> raport cu seviciile oferite ne indică<br />
faptul că, pentru majoritatea respondenţilor, comunicarea directă cu beneficiarii este modalitatea<br />
prin care se poate afla cel mai bine dacă aceştia sunt sau nu mulţumiţi de serviciile oferite de<br />
furnizorul de servicii <strong>sociale</strong>. Un procent semnificativ dintre repondenţi consideră că la nivelul<br />
instituţiei din care fac parte nu există metode de măsurare a satisfacţiei beneficiarilor faţă de<br />
serviciile oferite.<br />
Nemulţumirile pe care le au beneficiarii se referă <strong>în</strong> special la activităţiile desfăşurate de<br />
furnizori. În mediul rural nu există echipe multidisciplinare la nivelul celor mai mulţi furnizori<br />
de asistenţă socială ceea ce ridică semne de <strong>în</strong>trebare asupra eficienţei intervenţiilor.<br />
13
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Analiza pe tipuri de instituţii relevă faptul că <strong>în</strong> cadrul tuturor organizaţiilor private există<br />
echipe multidisiplinare spre deosebire de furnizorii publici de servicii de asistenţă socială şi <strong>în</strong><br />
special a unităţiilor subordonate consiliului judeţean. E necesară o perceptie unitara la nivelul<br />
serviciilor <strong>sociale</strong> şi a personalului care le deservesc asupra unor concepte ca: echipa<br />
pluridisciplinară, pluri-instituţională, multidisciplinaritate, grup de lucru, grup de profesionişti<br />
etc.<br />
Aproximativ 50% dintre respondenţi consideră faptul că la nivelul instituţiei din care fac<br />
parte există personal suficient şi calificat, pe când celalaltă jumătate consideră că nu există<br />
personal suficient şi calificat <strong>în</strong> cadrul instituţiei din care fac parte pentru a acorda servicii<br />
<strong>sociale</strong> de calitate. Analiza din teren ne arată că <strong>în</strong> realitate nu există personal suficient şi<br />
calificat pentru acordarea serviciilor <strong>sociale</strong> la nivelul unităţilor de asistenţă socială<br />
subordonate <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean precum şi la nivelul autorităţilor publice locale.<br />
Pentru un procent de 37,89% dintre respondenţi, serviciile pe care le oferă contribuie la<br />
integrarea sau reintegrarea socială precum şi la creşterea calităţii vieţii beneficiarilor <strong>în</strong>tr-o<br />
oarecare măsură, iar 42,11% dintre aceştia consideră că serviciile pe care le oferă contribuie la<br />
integrarea sau reintegrarea socială precum şi la creşterea calităţii vieţii beneficiarilor <strong>în</strong>tr-o mare<br />
măsură. Respondenţii care oferă servicii <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> unităţiile de asistenţă socială subordonate<br />
<strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu consideră că servicile pe care le oferă contribuie la integrarea /<br />
reintegrarea beneficiarilor <strong>în</strong> măsură medie sau <strong>în</strong> mică măsură. Respondenţii care îşi<br />
desfăşoară activitatea <strong>în</strong> cadrul unor organisme private consideră că serviciile pe care le oferă<br />
contribuie la integrarea / reintegrarea beneficiarilor <strong>în</strong> măsură medie şi <strong>în</strong> mare măsură.<br />
Din totalul respondenţilor 62,1% consideră că autorităţile locale şi <strong>în</strong> special comunitatea<br />
locală poate contribui la creşterea calităţii vieţii beneficiarilor <strong>în</strong> mare şi foarte mare măsură.<br />
Analiza aportului comunităţii <strong>în</strong> ceea ce priveşte serviciile <strong>sociale</strong> arată faptul că beneficiarii<br />
servicilor oferite la nivelul organizaţiilor private sunt cei care se implică <strong>în</strong> activităţiile<br />
comunităţii, iar comunitatea <strong>în</strong> activităţile desfăşurate de beneficiarii cărora le sunt oferite<br />
servicii de către organizaţiile private.<br />
Majoritatea repondenţilor din sectorul public declară faptul că nu colaborează cu grupuri<br />
de reprezentanţi ai beneficiarilor.<br />
Principala îmbunătăţire care poate contribui la creşterea calităţii serviciilor <strong>sociale</strong><br />
oferite beneficiarilor este diversificarea serviciilor, creşterea numărului de personal şi obţinerea<br />
de fonduri.<br />
În topul principalelor nevoi care nu sunt satisfăcute de actualul sistem de asistenţă socială<br />
îl constituie nevoile <strong>sociale</strong>, urmate <strong>în</strong>deaproape de nevoile fiziologice şi de securitate.<br />
14
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
În ceea ce priveşte perfecţionarea şi dezvoltarea profesională rezultă faptul că doar puţin<br />
peste jumătate dintre respondenţi au participat la cursuri, seminarii, conferinţe pe tematică<br />
socială. Cei din mediul rural declară faptul că nu au participat la nici un fel de curs de pregătire<br />
sau dezvoltare profesională din anul 2008 şi până <strong>în</strong> prezent.<br />
Din analiză se mai observă faptul că preponderent organizaţiile private (75%) şi unităţile<br />
spitaliceşti (100%) sunt cele care oferă personalului propriu posibilitatea de a se perfecţiona<br />
contribuind, prin aceasta, la creşterea calităţii şi diversificarea serviciilor oferite beneficiarilor.<br />
Din totalul repondenţilor doar 41,05% declară că la nivelul instituţiei din care fac parte<br />
există o cartografiere a furnizorilor de asistenţă socială, acreditaţi, din judeţul Sibiu, iar 33,68%<br />
nu au cunoştiinţă despre existenţa acestei cartografii. Respondenţii din mediul rural declară<br />
faptul că nu există, la nivelul instituţiei din care fac parte, o cartografiere a furnizorilor de<br />
asistenţă socială din judeţul Sibiu.<br />
Având <strong>în</strong> vedere cele prezentate precum şi puţinii respondenţi din mediul rural care au<br />
participat la cursuri de formare profesională rezultă faptul că este necesară o mai mare<br />
implicare a autorităţilor locale (şi nu numai a acestora) <strong>în</strong> îmbunătăţirea calităţii serviciilor de<br />
asistenţă socială acordate persoanelor din mediul rural, servicii care se rezumă <strong>în</strong> prezent <strong>în</strong><br />
cea mai mare parte la acordarea prestaţiilor <strong>sociale</strong>.<br />
Pentru 72,6% dintre respondenţi sistemul legislativ actual, <strong>în</strong> ceea ce priveşte serviciile<br />
<strong>sociale</strong>, trebuie corectat sau îmbunătăţit, dar doar 17,9% au propus modificări, completări sau<br />
îmbunătăţiri la legislaţia actuală.<br />
În opinia respondenţilor, factorii principali care constituie obstacole <strong>în</strong> ceea ceea ce<br />
priveşte acordarea unor servicii de calitate beneficiarilor sunt lipsa de comunicare şi sistemul<br />
legislativ.<br />
Faţă de cele prezentate, având <strong>în</strong> vedere faptul că toţi furnizorii de asistenţă socială<br />
trebuie să respecte standardele generale de calitate <strong>în</strong> ceeea ce priveşte acordarea serviciilor<br />
<strong>sociale</strong>, din cele prezentate anterior, rezultă faptul că doar organizaţiile private reuşesc să<br />
<strong>în</strong>deplinească cele mai multe dintre cerinţele impuse de aceste standarde.<br />
Sistemul de asistenţă socială al judeţului Sibiu conţine o varietate de tipuri de servicii<br />
şi prestatori de servicii, care actioneaza izolat, sau <strong>în</strong> parteneriate pasive, fapt ce nu permite<br />
folosirea eficientă a resurselor limitate care există <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>. De aceea<br />
credem că este foarte important, ca un prim pas <strong>în</strong> creerea unui sistem de comunicare eficient,<br />
şi a unei colaborări mai pragmatice, să se realizeze o hartă a serviciilor <strong>sociale</strong> existente in<br />
judeţ.<br />
Se constată, de asemenea, că o altă lipsă semnificativă a sistemului este faptul că cetăţenii<br />
judeţului Sibiu nu sunt informaţi asupra serviciilor <strong>sociale</strong> de care ar avea dreptul să beneficieze,<br />
15
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
<strong>în</strong> funcţie de situaţia socială, dat fiind faptul că nu există un pachet minim de servicii <strong>sociale</strong><br />
stabilit, de care ar trebui să beneficieze orice persoană aflată <strong>în</strong> situaţie de risc.<br />
Locul unde ar trebui să fie rezolvate majoritatea cazurilor <strong>sociale</strong> sunt birourile <strong>sociale</strong><br />
din cadrul primăriilor. La nivelul majorităţii comunelor <strong>în</strong>să nu există persoane de specialitate<br />
care să <strong>în</strong>deplinească atribuţiile pe linia <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>, această activitate fiind efectuată <strong>în</strong><br />
mod complementar de către unul sau mai mulţi angajaţi ceea ce impune <strong>în</strong>tărirea capacităţii<br />
profesionale a birourilor <strong>sociale</strong> din cadrul Consiliilor Locale ale comunelor.<br />
Lipsa acţiunii <strong>în</strong> complementaritate a serviciilor <strong>sociale</strong> publice sau private şi a<br />
prestatorilor de servicii afectează grav calitatea intervenţiilor la nivelul beneficiarilor.<br />
Regândirea <strong>în</strong>tregului sistem social punând la bază reţele de comunicare şi intervenţie este o<br />
condiţie esenţială pentru a garanta servicii <strong>sociale</strong> eficiente, conforme standardelor de calitate<br />
şi adaptate condiţiilor existente la nivelul judeţului nostru.<br />
16
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
3. Analiza activităţii IS din punct de vedere<br />
organizaţional şi economic<br />
Prin această analiză s-a <strong>în</strong>cercat analiza modului de realizare a funcţiilor managementului <strong>în</strong><br />
structurile de asistenţă socială din subordinea CJ Sibiu, precum şi analiza funcţiilor organizaţiilor<br />
componente ale sistemului, <strong>în</strong> scopul determinării modului de transformare a resurselor umane,<br />
financiare, materiale (dotări, spaţii), informaţionale, <strong>în</strong> rezultate.<br />
Analiza se desfăşoară pe două dimensiuni:<br />
• fizico-socială, urmărind aspecte din sfera atribuţiilor legale ale IS şi DG din<br />
subordinea CJ Sibiu, utilizarea resurselor umane şi<br />
• economică vizând analiza financiară şi cea de dotări şi spaţii.<br />
Din analiză reiese că rolul CJ <strong>în</strong> acordarea serviciilor <strong>sociale</strong> destinate diferitelor tipuri de<br />
beneficiari este unul primordial datorită competenţelor lărgite pe care le are <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong><br />
protecţiei <strong>sociale</strong> şi a competenţelor partajate pe care le are <strong>în</strong> prevenirea instituţionalizării.<br />
Totodată are şi un rol secundar <strong>în</strong> asigurarea de prestaţii <strong>sociale</strong> pentru persoanele cu handicap<br />
prin transferuri de la bugetul de stat la bugetul propriu. Astfel potrivit legislaţiei <strong>în</strong> vigoare are<br />
doua mari categorii de competenţe:<br />
• competenţe exercitate <strong>în</strong> mod direct şi nemijlocit<br />
• competenţe exercitate prin serviciul public de asistenţă socială judeţean - Direcţia<br />
Judeţeană de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului şi prin cele două unităţi<br />
medico <strong>sociale</strong> din Sibiu şi Sălişte.<br />
<strong>Consiliul</strong> Judeţean <strong>în</strong> exercitarea competenţelor <strong>în</strong> mod direct şi nemijlocit hotărăşte<br />
<strong>în</strong>fiinţarea, organizarea şi funcţionarea instituţiilor cu competenţe <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>,<br />
aprobă regulamentele de organizare şi funcţionare, dispune <strong>în</strong>fiinţarea serviciului de asistenţă<br />
socială <strong>în</strong> cadrul direcţiei generale, este ordonator de credite pentru unităţile aflate <strong>în</strong> subordine,<br />
organizează şi finanţează servicii <strong>sociale</strong> pentru persoanele cu dizabilităţi, adoptă strategii,<br />
prognoze şi programe de dezvoltare la nivel judeţean, <strong>în</strong>cheie parteneriate cu alte instituţii ale<br />
statului sau organisme private acreditate, conform legislaţiei <strong>în</strong> vigoare pentru furnizarea de<br />
servicii <strong>sociale</strong>; dezvoltă şi diversifică gama serviciilor <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> funcţie de nevoile identificate.<br />
17
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Din analiza efectuată la nivel de personal angajat <strong>în</strong> cadrul centrelor din subordinea DG,<br />
care este furnizor de servicii de asistenţă socială primară şi specializată, rezultă că resursele<br />
umane specializate <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong>ui <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> nu beneficiază de programe de formare<br />
continuă pe specializări şi domenii de activitate.<br />
La nivel de centre medico-<strong>sociale</strong> există un număr insuficient de locuri <strong>în</strong> raport cu<br />
numărul de solicitări.<br />
Ceea ce se impune, pentru eficientizarea sistemului, este dezvoltarea de servicii <strong>sociale</strong><br />
specializate la nivel de comunităţi locale, stabilirea de parteneriate cu alţi furnizori de servicii<br />
<strong>sociale</strong> sau subcontractarea serviciilor de la furnizori independenţi cu finanţare sau cofinanţare<br />
din partea <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean.<br />
A fost realizată, de asemenea, o analiză a evoluţiei cheltuielilor totale <strong>în</strong> timp, <strong>în</strong> perioada<br />
2005 – 2009 pentru a putea vedea care au fost tendinţele de evoluţie ale acestora. Pentru a nu<br />
deforma analiza, având <strong>în</strong> vedere perioada destul de mare a acestei analize, au fost transformate<br />
sumele <strong>în</strong> lei, din cadrul conturilor de execuţie bugetară, <strong>în</strong> Euro. Pentru aceasta a fost extrasă<br />
valoarea medie <strong>în</strong>registrată de moneda Euro <strong>în</strong> raport cu leul, pe fiecare an <strong>în</strong> parte, aceste valori<br />
medii fiind extrase de pe site-ul Băncii Naţionale a României – www.bnr.ro. De asemenea pentru<br />
anul 2009 a fost luată <strong>în</strong> calcul o valoare medie a cursului pe primele şase luni ale anului,<br />
plecând de la valorile medii <strong>în</strong>registrate <strong>în</strong> fiecare lună din 2009.<br />
O altă menţiune ce trebuie făcută este aceea că, din cauza faptului că pentru cele mai<br />
multe entităţi ale sistemului de asistenţă socială am avut la dispoziţie pentru anul 2009 doar<br />
datele aferente primului semestru, s-a făcut o extrapolare a valorilor la nivelul <strong>în</strong>tregului an 2009<br />
pe baza dublării valorilor <strong>în</strong>registrate <strong>în</strong> conturile de execuţie bugetară la mijlocul anului 2009.<br />
Având <strong>în</strong> vedere graficul cu evoluţiile cheltuielilor totale exprimate <strong>în</strong> euro, se poate<br />
observa o tendinţă generală de creştere a acestor cheltuieli <strong>în</strong>cepând din 2005 până <strong>în</strong> 2008.<br />
Creşterea cea mai semnificativă se <strong>în</strong>registrează la nivelul asistenţilor maternali, unde <strong>în</strong> cei cinci<br />
ani analizaţi, nivelul cheltuielilor totale, exprimate <strong>în</strong> euro, a crescut cu mai mult decât dublu,<br />
variaţia <strong>în</strong> timp fiind aproape liniară. Acest lucru se datorează reglemetărilor cu privire la<br />
salariile personalului din IS din subordinea DG şi din UAMS Sibiu şi Sălişte, precum şi la<br />
prevederile Legii 448/2006 privind drepturile persoanelor cu handicap.<br />
18
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Evolutia cheltuielilor totale la nivel DGASPC Sibiu si pe centre in perioada<br />
2005 - 2009 exprimate in Euro<br />
2500000<br />
2000000<br />
1500000<br />
1000000<br />
500000<br />
0<br />
2005 2006 2007 2008 2009*<br />
DGASPC Sibiu 547621 738760 1305481 1544517 1291260<br />
Asistenti maternali 849261 1291793 1527287 1822451 2039379<br />
CSC Speranta 325529 361745 417496 508532 553298<br />
CSC Sf . Andrei 46473 56473 61129 69853 76500<br />
CSC Prichindelul 348487 450020 510620 574045 642244<br />
CP Guliver 158318 269013 276969 217788 236952<br />
CP Cisnadie 79783 90809 89703 107011 105116<br />
CP Orlat 207842 224469 199104 266055 264140<br />
CP Agarbiciu 117253 208816 266007 229420 224094<br />
CP Turnu Rosu 154414 195543 209379 216610 217934<br />
CP 11 Medias 164606 201044 202957 202232 204812<br />
CSC Agnita 149175 241877 189319 215398 232180<br />
CITO Dumbraveni 636605 941340 1071193 1040364 1030854<br />
CRRPH Talmaciu 413124 704662 784606 729982 806794<br />
CIA Biertan 1 131010 236378 283028 292397 308922<br />
CRRN Raul Vadului 510798 820724 809390 878541 936808<br />
CIA Ep Popovici Biertan 35261 135907 140606<br />
CITO Medias 17167 195171 222386<br />
CRR Talmaciu 71975 29496<br />
UAMS Saliste 272595 323682 617899 501252 598208<br />
Camin Spital Sibiu 326556 535612 475237 605635 569834<br />
19
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Această creştere se datorează şi reformei <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> protecţiei copilului, luând <strong>în</strong><br />
considerare interesul superior al copilului de a fi crescut, educat şi <strong>în</strong>grijit <strong>în</strong> mediul de tip<br />
familial, şi de stopare a instituţionalizării <strong>în</strong> special a segmentului 0-3 ani. Astfel a crescut<br />
numărul asistenţilor maternali profesionişti şi numărul copiilor daţi <strong>în</strong> plasament la asistentul<br />
maternal profesionist. La acest lucru se mai adaugă creşterile salariale legale şi stabilirea<br />
sporurilor la salarii pentru luarea <strong>în</strong> plasament al celui de al doilea şi al treilea copil, precum şi al<br />
unui copil cu handicap, acordarea baremului specific copilului aflat <strong>în</strong> sistemul de protecţie, şi<br />
creşterea cu 50% la salariul de bază a veniturilor, aprobată prin HCJ nr.143/2008 privind limitele<br />
minime de cheltuieli ale DGASPC.<br />
Din acelaşi motiv, o creştere semnificativă s-a <strong>în</strong>registrat la nivelul cheltuielilor<br />
DGASPC Sibiu, această creştere fiind mult mai accentuată <strong>în</strong> intervalul 2006 – 2008, dar trebuie<br />
precizat că pentru anul 2009 bugetul DG aprobat este unul subdimensionat.<br />
Extrapolarea cheltuielilor din semestrul I 2009 arată o tendinţă de reducere semnificativă<br />
a cheltuielilor totale <strong>în</strong> anul 2009, aproximativ la nivelul celor <strong>în</strong>registrate <strong>în</strong> anul 2007, probabil<br />
pe fondul crizei economice apărute la finalul anului 2008 cu manifestare mai serioasă <strong>în</strong> 2009.<br />
O creştere semnificativă a cheltuielilor <strong>în</strong> primii doi ani se <strong>în</strong>registrează la nivelul CITO<br />
Dumbrăveni, <strong>în</strong>să <strong>în</strong> ultimii trei ani acestea <strong>în</strong>registrează un relativ regres, aceasta şi datorită<br />
scăderii continue a numărului de beneficiari de la 450 <strong>în</strong>registraţi <strong>în</strong> 2005 şi 2006 la 298 <strong>în</strong> 2009,<br />
urmare a restructurării unităţii prin <strong>în</strong>fiinţarea şi darea <strong>în</strong> funcţiune a 3 centre noi pentru<br />
persoanele cu handicap, la Agnita, Mediaş şi Tălmaciu.<br />
Pe fondul creşterilor salariale, o tendinţă de creştere a cheltuielilor se <strong>în</strong>registrează la<br />
CRRN Râu Vadului, tendinţa <strong>în</strong> timp fiind de dublare a cheltuielilor <strong>în</strong> 2009 faţă de 2005, pe<br />
fondul unei relative constanţe la nivelul beneficiarilor (<strong>în</strong> jurul unei valori medii de 140<br />
beneficiari). Aceiaşi tendinţă se manifestă şi la nivelul CRRPH Tălmaciu – dublarea <strong>în</strong> timp a<br />
cheltuielilor, pe fondul unui număr constant al beneficiarilor 133, 134 persoane <strong>în</strong> intervalul<br />
2005 – 2009. Dacă la CRRN Râu Vadului se <strong>în</strong>registrează un uşor recul al cheltuielilor <strong>în</strong> anul<br />
2007, la CRRPH Tălmaciu există un mic recul al cheltuielilor <strong>în</strong> anul 2008.<br />
CSC Prichindelul şi CSC Speranţa au o evoluţie a cheltuielilor asemănătoare, cu un nivel<br />
ceva mai ridicat de creştere pentru CSC Prichindelul, deoarece <strong>în</strong> acest complex de servicii<br />
funcţionează 4 centre, din care 3 sunt rezidenţiale (centru pentru copilul cu handicap, centrul de<br />
primire <strong>în</strong> regim de urgenţă a copilului, centru maternal), iar al patrulea oferă consiliere şi<br />
asistenţă familiilor cu copii, pe timp de zi.<br />
De fapt pe toată perioada analizată, nivelul cheltuielilor la CSC Prichindelul este ceva<br />
mai crescută, deşi se pleacă de la un nivel asemănător al cheltuielilor <strong>în</strong> anul 2005. Analizând<br />
comparativ evoluţia numărului de beneficiari se observă faptul că la CSC Prichindelul se<br />
20
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
<strong>în</strong>registrează o reducere a acestora (73 <strong>în</strong> 2005, 56 <strong>în</strong> 2008, 59 <strong>în</strong> 2009), <strong>în</strong> timp ce la CSC<br />
Speranţa se <strong>în</strong>registrează o creştere a acestuia de la 40 <strong>în</strong> 2005 la 50 <strong>în</strong> 2009, cu un mic recul <strong>în</strong><br />
2007, fiind <strong>în</strong>registrat un număr mediu de beneficiari de 34 de persoane.<br />
CSC Speranţa <strong>în</strong>registrează cheltuieli ridicate deoarece deţine cabinete de recuperare<br />
pentru cei 50 copii cu handicap grav şi pentru copii din comunitate şi din alte centre rezidenţiale<br />
ale DG, acestea fiind dotate cu aparatură şi echipamente moderne. În plus, Centrul este organizat<br />
sub forma a 5 căsuţe, fiecare cu personal propriu, <strong>în</strong>cercându-se astfel o apropiere de un cadru<br />
familial şi o muncă individualizată cu fiecare copil <strong>în</strong> parte.<br />
Tendinţe de creştere a cheltuielilor se manifestă şi la nivelul CIA Biertan 1, o dublare a<br />
acestora faţă de anul 2005, cu creştere constantă, aproape liniară, pe fondul unei reduceri cu 40%<br />
a numărului de beneficiari, de la 105 <strong>în</strong> 2005 la 60 <strong>în</strong> 2009, fiind <strong>în</strong>registrate şi valori sub 60 de<br />
beneficiari <strong>în</strong> anii anteriori, cât şi la CSC Sf. Andrei Mediaş, tot o creştere aproape de dublu, dar<br />
pe fondul unui număr relativ constant de beneficiari.<br />
Creşteri moderate se <strong>în</strong>registrează la CSC Agnita, CP Agârbiciu, CP Orlat, CP 11<br />
Mediaş, CP Cisnădie, toate <strong>în</strong>registrate pe fondul reducerii numărului de beneficiari, <strong>în</strong> unele<br />
cazuri şi cu 50%.<br />
Creşterile semnificative ale cheltuielilor, pe fondul creşterii numărului de beneficiari<br />
<strong>în</strong>registrate la CIA Ep. Popovici Biertan şi CITO Mediaş, se explică prin <strong>în</strong>fiinţarea recentă a<br />
acestor centre, urmare a restructurării CIA Biertan 1 şi CITO Dumbrăveni, şi darea lor <strong>în</strong><br />
funcţiune. Acestea fiind centre noi <strong>în</strong>fiinţate, aşa cum am afirmat anterior, se poate observa<br />
gradul de ocupare treptat – de la 3 beneficiari <strong>în</strong> 2007, atât la Biertan cât şi la Mediaş, la 26<br />
beneficiari la CIA Ep. Popovici Biertan şi 42 beneficiari la CITO Mediaş <strong>în</strong> anul 2009.<br />
La CRR Tălmaciu, centru nou intrat <strong>în</strong> funcţiune, unde <strong>în</strong> 2009 apar primii 9 beneficiari,<br />
<strong>în</strong> 2008 se poate observa un nivel ridicat al cheltuielilor de capital <strong>în</strong> valoare de 48962 euro şi a<br />
celor cu bunurile materiale - 23014 euro pentru operaţionalizarea sediului <strong>în</strong>ainte de punerea<br />
centrului <strong>în</strong> funcţiune, urmare a implementării unui proiect finanţat de la bugetul de stat prin<br />
program de interes naţional.<br />
Alte informaţii referitoare la evoluţia cheltuielilor defalcate pe IS şi AMP <strong>în</strong> perioada<br />
2005-2009, evoluţia cheltuielilor raportată la numărul de beneficiari, ponderea diverselor tipuri<br />
de cheltuieli din ponderea cheltuielilor totale / centru pot fi extrase din tabelele anexate (anexele<br />
3.6 şi 3.7), cât şi din analiza detaliată din cadrul capitolului 3 (pag 143 – 168 din cadrul<br />
<strong>masterplan</strong>ului).<br />
Cele două instituţii independente aflate <strong>în</strong> subordinea directă a <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean<br />
Sibiu, dar ambele cu atribuţii <strong>în</strong> asistenţa socială, Căminul Spital Sibiu şi UAMS Sălişte,<br />
<strong>în</strong>registrează ambele o creştere aproximativ egală a cheltuielilor <strong>în</strong> perioada 2005 – 2009. La<br />
21
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Căminul Spital Sibiu creşterea absolută se exprimă astfel: de la 326.556 euro <strong>în</strong> 2005 la 569.834<br />
euro <strong>în</strong> 2009, <strong>în</strong> timp ce la UAMS Sălişte valorile absolute sunt: 272.595 euro <strong>în</strong> 2005 la 598.208<br />
euro <strong>în</strong> 2009. Evoluţiile cheltuielilor celor două instituţii este relativ antagonică <strong>în</strong> timp. Spunem<br />
acest lucru pentru că <strong>în</strong> anul 2006 <strong>în</strong> timp ce Căminul Spital Sibiu <strong>în</strong>registrează un nivel mai<br />
ridicat al cheltuielilor, UAMS Sălişte <strong>în</strong>registrează un nivel al cheltuielilor cu mult mai mic,<br />
aproape jumătate din nivelul cheltuielilor de la Căminul Spital Sibiu. În anul 2007 situaţia se<br />
repetă <strong>în</strong> sens invers, nivelul cheltuielilor de la UAMS Sălişte este mai ridicat decât nivelul<br />
cheltuielilor de la Căminul Spital Sibiu, iar <strong>în</strong> 2008 situaţia se inversează din nou, nivelul<br />
cheltuielilor la Căminul Spital Sibiu fiind, de această dată, cu 104.383 euro mai mari decât la<br />
UAMS Sălişte. Însă, aşa cum arătam anterior, ambele instituţii <strong>în</strong>registrează un trend de creştere<br />
aproximativ asemănător. Din punctul de vedere al numărului mediu de beneficiari, la Căminul<br />
Spital Sibiu acesta se păstrează la valori apropiate pe <strong>în</strong>treaga perioadă analizată (o medie de<br />
87,6 de beneficiari pe an), <strong>în</strong> timp ce la UAMS Sălişte se manifestă o scădere uşoară a numărului<br />
de beneficiari – de la 70 beneficiari <strong>în</strong> 2005 la 55 beneficiari <strong>în</strong> 2008 şi 63 beneficiari <strong>în</strong> 2009 –<br />
(o medie de 63,6 beneficiari pe an).<br />
Evolutia cheltuielilor de personal din total cheltuieli la Caminul Spital Sibiu si<br />
UAMS Saliste - in procente<br />
2009<br />
2008<br />
2007<br />
2006<br />
2005<br />
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80%<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
UAMS Saliste 68,64% 70,40% 52,30% 68,98% 75,61%<br />
Camin Spital Sibiu 71,72% 57,48% 62,34% 60,99% 70,46%<br />
UAMS Saliste<br />
Camin Spital Sibiu<br />
Evoluţia cheltuielilor de personal pentru Căminul Spital Sibiu şi pentru UAMS Sălişte<br />
manifestă tendinţe asemănătoare. Nivelul cel mai scăzut al acestor cheltuieli este cel din 2007 cu<br />
tendinţe de creştere <strong>în</strong> anul 2009. Este de remarcat faptul că ponderea cheltuielilor de personal<br />
din 2009 la Căminul Spital Sibiu este aproximativ la acelaşi nivel cu ponderea din 2005 (71,72%<br />
<strong>în</strong> 2005 – 70,46% <strong>în</strong> 2009).<br />
Pentru UAMS Sălişte creşterea este mult mai mare, ajungându-se <strong>în</strong> 2009 la o pondere<br />
prognozată a cheltuielilor de personal de 75,61% (cea mai ridicată valoare a acestor cheltuieli<br />
22
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
<strong>în</strong>registrată <strong>în</strong> perioada anterioară este <strong>în</strong> 2006 – 70,40%), aceasta, precum şi creşterea<br />
cheltuielilor materiale datorându-se construirii, amenajării,dotării şi asigurării funcţionalităţii la<br />
cele mai <strong>în</strong>alte standarde a unui nou spaţiu, prin fonduri atrase de la bugetul de stat şi alocate de<br />
la bugetul judeţului.<br />
2009<br />
2008<br />
2007<br />
2006<br />
2005<br />
Evolutia ponderii cheltuielilor cu bunurile materiale din total cheltuieli la<br />
Caminul Spital Sibiu si UAMS Saliste - in procente<br />
0% 5% 10% 15% 20% 25% 30% 35% 40% 45%<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
UAMS Saliste 31,36% 29,60% 43,97% 27,95% 23,12%<br />
Camin Spital Sibiu 28,28% 16,28% 32,58% 26,27% 29,54%<br />
UAMS Saliste<br />
Camin Spital Sibiu<br />
În mod normal, evoluţia ponderii cheltuielilor cu bunurile materiale este antagonică faţă<br />
de ponderea cheltuielilor de personal analizate anterior. Astfel nivelul maxim <strong>în</strong>registrat atât<br />
pentru Căminul Spital Sibiu, cât şi pentru UAMS Sălişte este cel <strong>în</strong>registrat <strong>în</strong> anul 2007:<br />
32,58% la Căminul Spital Sibiu, respectiv 43,97% la UAMS Sălişte, când s-au implementat<br />
proiectele de investiţii cu surse financiare aprobate de la bugetul de stat şi bugetul judeţului.<br />
Ulterior <strong>în</strong>cheierii finanţării nerambursabile, se poate observa <strong>în</strong> semestrul I al anului<br />
2009 la UAMS Sălişte scăderea ponderii cheltuielilor cu bunurile materiale (23,12%) faţă de<br />
<strong>în</strong>treaga perioadă analizată.<br />
23
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Evolutia cheltuielilor de capital in perioada 2005 - 2009 pentru<br />
Caminul Spital Sibiu si UAMS Saliste<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
Camin Spital Sibiu 426,52 80,50 284,14<br />
UAMS Saliste 80,50 56,71 32,00<br />
Camin Spital Sibiu<br />
UAMS Saliste<br />
Pentru Căminul Spital Sibiu ponderea cheltuielilor cu bunurile materiale din 2005<br />
(28,58%) este aproximativ egală cu ponderea din semestrul I 2009 (29,54%).<br />
Analiza cheltuielilor de capital pentru perioada 2005 – 2009 demonstrează faptul că cele<br />
mai mari cheltuieli de capital au fost <strong>în</strong>registrate la Căminul Spital Sibiu, nivelul cel mai ridicat<br />
fiind <strong>în</strong> 2006 (426,52 mii lei) şi <strong>în</strong> 2008 (284,14 mii lei). Acest lucru este justificat şi de faptul că<br />
Căminul Spital Sibiu funcţionează <strong>în</strong> clădiri vechi care au necesitat investiţii serioase pentru<br />
creşterea funcţionalităţii clădirilor şi pentru adaptarea la standardele existente <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong><br />
<strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>.<br />
UAMS Sălişte funcţionează <strong>în</strong> spaţii relativ noi, proiectate special pentru acest gen de<br />
activitate, ceea ce justifică cheltuielile destul de reduse de capital <strong>în</strong>registrate <strong>în</strong> intervalul anilor<br />
2007 – 2009 – (80,50 mii lei <strong>în</strong> 2007, 56,71 mii lei <strong>în</strong> 2008 şi 32,00 mii lei <strong>în</strong> semestrul I 2009).<br />
concluzii:<br />
În urma vizitelor <strong>în</strong> teren şi <strong>în</strong> urma analizelor specifice s-au desprins următoarele<br />
• există un excedent de spaţii care sunt neutilizate, cele mai multe dintre acestea <strong>în</strong> interiorul<br />
unor centre, acesta fiind motivul pentru care propunerile de utilizare a acestora sunt destul de<br />
greu de formulat<br />
• există centre care funcţionează <strong>în</strong> spaţii ce corespund cu greu standardelor şi la care<br />
investiţiile ce ar trebui făcute pentru alinierea la standarde sunt prea mari sau chiar imposibil<br />
de realizat, configuraţia clădirilor nepermiţând acest lucru<br />
• sunt spaţii care au fost revendicate şi retrocedate, pentru care se plătesc chirii extrem de mari,<br />
funcţionarea centrelor respective fiind pusă sub semnul <strong>în</strong>trebării<br />
24
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
• există investiţii noi punctuale, cele mai multe dintre acestea prin sponsorizări sau realizate pe<br />
bază de proiecte sau parteneriate, dar care nu au fost realizate de o manieră coerentă pentru o<br />
dezvoltare durabilă a sistemului<br />
• costurile de personal au crescut foarte mult <strong>în</strong> ultima vreme, <strong>în</strong> detrimentul cheltuielilor<br />
materiale, la nivelul tuturor centrelor<br />
• nivelul cheltuielilor este <strong>în</strong> creştere, la nivel global, urmând un trend crescător continuu, atât<br />
<strong>în</strong> lei cât şi transpuse <strong>în</strong> euro<br />
• cheltuielile de investiţii, realizate <strong>în</strong> cadrul bugetelor analizate sunt extrem de mici, la multe<br />
din centre fiind chiar inexistente.<br />
• Personalul nu beneficiază de o formare continuă (<strong>în</strong> baza unui plan de formare a<br />
personalului, deşi acesta există <strong>în</strong> sens birocratic) care să răspundă specificului muncii<br />
fiecărui angajat.<br />
25
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
4. Analiza parteneriatelor <strong>în</strong>cheiate de <strong>Consiliul</strong><br />
Judeţean Sibiu sau de DG pentru realizarea unor SAS<br />
Stabilirea unor parteneriate implică finanţarea, planificarea, crearea, operaţionalizarea şi<br />
menţinerea infrastructurii şi serviciilor publice <strong>în</strong> scopul oferirii unor servicii alternative cu<br />
costuri eficiente.<br />
Din analiza efectuată rezultă că, din totalul de 65 parteneriate <strong>în</strong>cheiate de către <strong>Consiliul</strong><br />
Judeţean şi Direcţia Generală de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului, cu instituţii, organizaţii<br />
publice sau private, cu implicare directă sau indirectă <strong>în</strong> activitatea de asistenţă socială, 30 sunt<br />
ONG-uri care activează <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> iar restul sunt instituţii ale statului. ONG-<br />
urile sunt acreditate <strong>în</strong> furnizarea de servicii <strong>sociale</strong>, au disponibilitate pentru rezolvarea<br />
problemelor persoanelor vulnerabile, dar aşteaptă sprijin de la instituţiile locale sau judeţene.<br />
Dintre aceste parteneriate <strong>în</strong>cheiate, ponderea cea mai mare o deţin cele care se<br />
activează <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> protecţiei copilului.<br />
Instituţiile publice cu care sunt <strong>în</strong>cheiate parteneriate nu activează direct <strong>în</strong> activităţi de<br />
asistenţă socială, ci <strong>în</strong> domenii conexe cum ar fi <strong>domeniul</strong> ocupării forţei de muncă, al educaţiei,<br />
al sănătăţii, dar care vin să susţină şi <strong>în</strong>tărească activitatea de integrare a unor categorii de<br />
persoane defavorizate.<br />
Din analiza efectuată reiese faptul că la <strong>în</strong>cheierea parteneriatelor nu au fost mai mulţi<br />
ofertanţi, astfel <strong>în</strong>cât partenerul ales să fie cel mai potrivit <strong>în</strong> oferirea de soluţii la probleme<br />
practice.<br />
Obiectele parteneriale sunt variate: de la protecţia unor grupuri vulnerabile, la campanii<br />
de informare, până la formarea şi perfecţionarea personalului care desfăşoară activităţi <strong>în</strong><br />
<strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>.<br />
Ponderea cea mai mare o deţin după cum rezultă din analiza efectuată parteneriatele <strong>în</strong><br />
<strong>domeniul</strong> protecţiei drepturilor copilului, dar se constată că există şi parteneriate <strong>în</strong>cheiate pentru<br />
protecţia altor categorii de persoane defavorizate.<br />
Din analiză se desprinde ideea necesităţii <strong>în</strong>cheierii mai multor parteneriate care să<br />
acopere nevoile tuturor categoriilor de persoane defavorizate şi vulnerabile care să aibă ca scop<br />
comun prestarea de servicii cu costuri eficiente <strong>în</strong> comunitate.<br />
Parteneriatele <strong>în</strong>cheiate au atât caracter formal cât şi informal, existând parteneriate cu<br />
caracter predominant consultative (campanii de informare, planificare strategică) dar şi<br />
parteneriate operaţionale, care presupun existenţa unor proiecte concrete <strong>în</strong> scopul dezvoltării de<br />
26
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
alternative la serviciile <strong>sociale</strong> existente, sau parteneriate <strong>în</strong>cheiate pentru implementarea unor<br />
activităţii centrate pe o singură problemă (abandon şcolar, violenţă domestică, trafic de copii).<br />
Din atribuţiile menţionate <strong>în</strong> parteneriat rezultă foarte clar tratarea persoanelor asistate ca<br />
beneficiari de servicii <strong>sociale</strong> fără o implicare activă din partea acestora şi o responsabilizare<br />
efectivă pentru orice sprijin primit. Rezultă de aici necesitatea stabilirii <strong>în</strong> cadrul parteneriatelor<br />
a unor atribuţii care să acorde asistaţilor statutul de clienţi ai serviciilor <strong>sociale</strong>.<br />
Nu există o evidenţă a scăderii sau creşterii costurilor serviciilor <strong>sociale</strong> derulate de DG<br />
prin intermediul fiecărui parteneriat, din perspectiva resurselor umane utilizate. Este imperios<br />
necesar să se cuantifice financiar participarea resurselor umane la realizarea fiecărui<br />
parteneriat pentru o analiză, din perspectiva costurilor şi a beneficiilor, a fiecărui acord<br />
partenerial care să demonstreze continuarea, modificarea sau <strong>în</strong>cetarea unui parteneriat.<br />
Nici <strong>în</strong> cazul resurselor financiare nu există o cuantificare care să permită o analiză a<br />
oportunităţii fiecărui parteneriat. Ca şi <strong>în</strong> cazul resurselor umane, cuantificarea lor este forte<br />
importantă, demonstrând relevanţa fiecărui parteneriat <strong>în</strong> sistemul serviciilor la nivel judeţean din<br />
prisma costurilor şi a beneficiilor.<br />
Nu există o evidenţă a costurilor pe fiecare obiectiv partenerial şi nici o evidenţă clară a<br />
economiilor făcute de direcţie datorită fiecărui parteneriat.<br />
Nu există rapoarte de evaluare şi monitorizare a fiecărui obiectiv din cadrul parteneriatelor<br />
care să permită o analiză complexă a oportunităţii şi rezultatelor fiecărui parteneriat. Din această<br />
perspectivă ar fi foarte utilă o bază de date care să monitorizeze implementarea fiecărui<br />
parteneriat cu axare pe costuri şi beneficii.<br />
DG ar putea iniţia mai multe parteneriate, pentru mai multe categorii de persoane<br />
vulnerabile, care să stimuleze competitivitatea <strong>în</strong>tre cei care ar putea să-i devină parteneri,<br />
crescând astfel calitatea serviciilor şi reducându-se, astfel, costurile sistemului public prin<br />
completarea lor cu cele din sectorul privat.<br />
În cadrul parteneriatelor <strong>în</strong>cheiate de DG nu se face nici o precizare cu privire la<br />
perioada de monitorizare, la evaluarea iniţială, continuă, finală a parteneriatelor. Sunt necesare<br />
astfel de prevederi pentru asigurarea succesului parteneriatelor.<br />
<strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu prin intermediul DG trebuie să stabilească un cadru instituţional<br />
adecvat, inclusiv politici, reglementări, standarde şi proceduri, precum şi resurse umane şi<br />
organizaţionale necesare <strong>în</strong> scopul realizării parteneriatului de succes.<br />
27
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
5. Analiza SAS acordate <strong>în</strong> judeţul Sibiu fără<br />
implicarea consiliului judeţean, dar legate de sfera de<br />
competenţă a acestuia<br />
Capitolul cinci al acestei lucrări a urmărit analizarea furnizorilor de servicii <strong>sociale</strong> din<br />
judeţul Sibiu care desfăşoară activităţi fără implicarea <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu dar legat de<br />
sfera de competenţă a acestuia. S-au avut <strong>în</strong> vedere identificarea principalilor furnizori publici şi<br />
privaţi de asistenţă socială care oferă servicii <strong>sociale</strong> complementare celor oferite de <strong>Consiliul</strong><br />
Judeţean, a principalelor categorii de persoane care beneficiază de servicii de asistenţă socială<br />
complementare celor oferite de <strong>Consiliul</strong> Judeţean, precum şi evaluarea serviciilor desfăşurate <strong>în</strong><br />
cadrul instituţiilor de asistenţă socială fără implicarea <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean.<br />
Din datele furnizate de către Direcţia de Muncă şi Protecţie Socială, valabile la data de<br />
05.03.2009, rezultă faptul că la nivelul judeţului îşi desfăşoară activitatea un număr de 158 de<br />
furnizori acreditaţi pentru a oferi servicii de asistenţă socială, împărţiţi astfel: <strong>în</strong> municipiul Sibiu<br />
un număr de 50 de furnizori de servicii <strong>sociale</strong>, <strong>în</strong> zona Secaşelor şi Valea Târnavei Mari, un<br />
număr de 34 de furnizori de servicii de asistenţă socială, pe Văile Hârtibaciului şi Calvei un<br />
număr de 13 furnizori de servicii de asistenţă socială, <strong>în</strong> Mărginimea Sibiului un număr de 24 de<br />
furnizori de servicii de asistenţă socială, iar pe Valea Oltului un număr de 21 de furnizori de<br />
servicii de asistenţă socială.<br />
Principalii furnizori publici de asistenţă socială de la nivelul judeţului Sibiu, fără a<br />
implica serviciile oferite de Direcţia Generală de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului Sibiu,<br />
sunt serviciile publice de asistenţă socială organizate la nivel local care oferă <strong>în</strong> special servicii<br />
<strong>sociale</strong> primare. Acestea au drept scop prevenirea sau limitarea unor situaţii de dificultate ori<br />
vulnerabilitate, care pot duce la marginalizare sau excluziune socială.<br />
În municipiul Sibiu există un singur serviciu public de asistenţă socială care trebuie să<br />
acopere toate nevoile existente la nivelul municipiului pentru toate categoriile de persoane pentru<br />
o populaţie a municipiului de 154.892 de locuitori. În celelalte zone există servicii publice de<br />
asistenţă socială la nivelul oraşelor cu un număr mai mare de angajaţi, <strong>în</strong>să la nivelul comunelor<br />
există doar o singură persoană care gestionează problemele <strong>sociale</strong> ale <strong>în</strong>tregii comunităţi.<br />
Avantajul mare de care ar trebui să beneficiaze SPAS-urile locale organizate la nivel de comună<br />
îl constituie numărul relativ mic de beneficiari şi sprijinul comunităţii <strong>în</strong> rezolvarea problemelor<br />
<strong>sociale</strong>, <strong>în</strong>să acestea nu beneficiază se sprijinul şi aportul specializat al furnizorilor privaţi, care<br />
28
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
la nivel de comune sunt aproape inexistenţi. Serviciile de asistenţă socială organizate la nivel<br />
local acordă <strong>în</strong> special prestaţii <strong>sociale</strong>, serviciile <strong>sociale</strong> axându-se doar pe <strong>în</strong>grijirea<br />
persoanei cu handicap (angajarea <strong>în</strong>soţitorului).<br />
Furnizorii privaţi de asistenţă socială, la nivelul judeţului Sibiu <strong>în</strong> număr de 80 sunt<br />
grupaţi <strong>în</strong> special <strong>în</strong> municipii şi oraşe. Analiza relevă faptul că la nivelul municipiului Sibiu<br />
există un număr mai mare de asociaţii, <strong>în</strong> raport cu celelalte zone ale judeţului unde asociaţiile şi<br />
fundaţiile sunt <strong>în</strong> număr foarte mic. Un număr mai mare de asociaţii <strong>în</strong> schimb se concentrează <strong>în</strong><br />
zona Valea Oltului, raportat la numărul de populaţie, spre deosebire de celelalte zone<br />
reprezentative. Furnizorii privaţi oferă <strong>în</strong> special servicii <strong>sociale</strong> specializate care au drept scop<br />
menţinerea, refacerea sau dezvoltarea capacităţilor individuale pentru depăşirea unei situaţii de<br />
nevoie socială. Astfel cele mai multe instituţii şi servicii de asistenţă socială sunt situate <strong>în</strong><br />
mediul urban, funcţionarea lor este mult mai prezentă <strong>în</strong> oraş decât <strong>în</strong> sat, numărul specialiştilor<br />
din reţeaua de asistenţă socială urbană este mult mai mare decât cel din spaţiu sătesc, cu toate<br />
că originea rezidenţială a asistaţilor este adesea rurală, ceea ce impune o îmbunătăţire şi<br />
diversificare a calităţii serviciilor <strong>sociale</strong> oferite de către autorităţile locale de la nivel de<br />
comune şi nu numai.<br />
În ceea ce priveşte principalele categorii de beneficiari, considerăm că tinerii şi copiii ar<br />
trebui să aibă prioritate asistenţială. În municipiul Sibiu se concentrează cel mai mare număr de<br />
furnizori de servicii de asistenţă socială pentru copii, de la centre de zi (copii cu sau fără<br />
handicap), până la centre de plasament gestionate de asociaţii sau fundaţii. Pe Valea<br />
Hârtibaciului şi <strong>în</strong> Zona Mărginimii se identifică cel mai redus număr de furnizori de servicii<br />
<strong>sociale</strong> adresate copiilor.<br />
Cu cât se intervine mai rapid şi mai eficient <strong>în</strong> asistarea generaţiei tinere, cu atât se evită<br />
creşterea cheltuielilor asistenţiale de mai târziu. Insuficienţele actuale care marchează aceste<br />
părţi ale populaţiei (abandonarea copiilor de către familiile de provenienţă, abuzurile asupra<br />
copiilor, abandonul şcolar, organizarea copiilor şi tinerilor <strong>în</strong> bande, delincvenţa juvenilă,<br />
expunerea copiilor şi tinerilor la consumul de alcool şi droguri, la practicarea prostituţiei, la<br />
dobândirea unor boli, etc.) se pot prelungi la eşecuri la vârsta maturităţii, <strong>în</strong> multiplicarea<br />
modelului disfuncţional <strong>în</strong> familiile pe care ei <strong>în</strong>şişi le vor forma, <strong>în</strong> erodarea zestrei genetice a<br />
naţiunii, <strong>în</strong> proliferarea conflictelor şi discriminărilor, etc. Finalmente, aceste efecte echivalează<br />
<strong>în</strong> orice spaţiu societal cu micşorarea şanselor de progres sociocultural. Este cunoscut faptul că<br />
generaţia tânără are potenţialul creativ cel mai ridicat, iar dacă acesta nu este stimulat, protejat şi<br />
valorizat nu se va ajunge decât la reproducerea subdezvoltării şi la supra<strong>în</strong>cărcarea serviciilor de<br />
asistenţă socială.<br />
29
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Persoana vârstnică este o persoană, de cele mai multe ori, multiplu dezavantajată prin<br />
scăderea resurselor fizice, care nu <strong>în</strong>seamnă <strong>în</strong>totdeauna boală, prin scăderea resurselor<br />
financiare sau prin prezenţa unui handicap mintal. Aceasta face ca vârstnicul să-şi resimtă povara<br />
nu doar economic ci şi medical. Se deduce astfel necesitatea dezvoltări serviciilor la domiciliu,<br />
care la ora actuală se realizează mai mult <strong>în</strong> ceea ce priveşte menajul şi alimentaţia şi mai puţin<br />
<strong>în</strong> ceea ce priveşte nursing-ul, terapia ocupaţională, kinetoterapia etc.<br />
Având <strong>în</strong> vedere creşterea numărului de persoane vârstnice, la nivel naţional şi judeţean,<br />
devine o necesitate diversificarea serviciilor şi facilităţilor oferite persoanelor vârstnice astfel<br />
<strong>în</strong>cât să nu conducă la crearea unei stări de dependenţă a acestora faţă de serviciile <strong>sociale</strong>. În<br />
judeţul Sibiu există un număr de 19 furnizori de servicii de servicii <strong>sociale</strong> adresate vârstnicilor<br />
dintre care 6 furnizori publici şi 13 furnizori privaţi. Având <strong>în</strong> vedere că atât <strong>în</strong>grijirea<br />
vârstnicului, cât mai ales calitatea acestei <strong>în</strong>grijiri, sunt părţi integrante ale politicii de<br />
bunăstare şi de sănătate a fiecărei ţări, ar trebui ca, <strong>în</strong> acest context, profesioniştii chemaţi a se<br />
ocupa de această categorie de vârstă să conştientizeze faptul că nu sunt suficiente doar<br />
cunoştinţele, ci că acestea ar trebui să fie dublate de o formaţie caritabilă, umanistă, asociată cu<br />
sentimente de respect şi afecţiune, că nu este suficient să hrănim bătrânul sau să-i punem o<br />
perfuzie dacă uităm să empatizăm cu el.<br />
Asistenţa socială a persoanelor cu handicap reprezintă o componentă a <strong>asistenţei</strong> generale<br />
care, din punctul de vedere al eficienţei intervenţiei, trebuie corelată cu intervenţia psihologică,<br />
pedagogică, medicală etc. la nivelul unei echipe interdisciplinare. Din analiză rezultă faptul că<br />
aceste echipe interdisciplinare există numai <strong>în</strong> cadrul spitalelor şi anumitor organizaţii care<br />
oferă servicii de terapie şi recuperare şi prea puţin la nivelul autorităţilor locale, unde familia<br />
este cea care oferă <strong>în</strong>grijire şi supraveghere persoanei cu handicap fără ca aceasta să urmeze<br />
un program de recuperare <strong>în</strong> acord cu specificul handicapului avut. În ceea ce priveşte<br />
repartizarea pe zone se constată numărul mare de persoane cu handicap existent <strong>în</strong> regiunea<br />
de nord a judeţului, raportat la numărul total de persoane al regiunii precum şi la numărul<br />
total al celorlalte regiuni. Locaţiile <strong>în</strong> care se oferă serviciile <strong>sociale</strong> sunt diferite, de la servicii<br />
oferite la domiciliul beneficiarului, la centre de zi sau centre <strong>sociale</strong> până la spitale şi centre<br />
medicale. Asociaţiile şi fundaţiile acordă servicii <strong>în</strong> general, <strong>în</strong> locuri special amenajate, centre<br />
de zi, centre de recuperare, centre <strong>sociale</strong> sau rezidenţiale pe când autorităţile locale, prin<br />
serviciul public de asistenţă socială, prin specificul acestor servicii (activităţi de prevenire), oferă<br />
servicii de tip „<strong>în</strong>grijire la domiciliul” beneficiarului sau la sediul instituţiei. Astfel, fără a<br />
beneficia de servicii corespunzătoare de recuperare, persoanele cu handicap devin din ce <strong>în</strong> ce<br />
mai mult dependente de ajutorul familiei uneori boala agravându-se.<br />
30
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Serviciile <strong>sociale</strong> tratează direct cu oamenii şi intervin asupra acestora, efectele unor<br />
astfel de servicii fiind judecate <strong>în</strong> termeni ai valorilor umane, nu doar <strong>în</strong> termeni instrumentali,<br />
pentru că au consecinţe morale asupra indivizilor, familiilor şi comunităţilor. O problemă socială<br />
reprezintă o condiţie ce afectează un număr semnificativ de oameni <strong>în</strong> moduri nedezirabile şi<br />
despre care se crede că poate fi rezolvată prin intermediul unei acţiuni colective. Pentru a repera<br />
această problemă şi, mai ales pentru a nu rămâne indiferenţi, este esenţială informarea şi<br />
sensibilizarea cetăţenilor, servicii pentru care peste jumătate dintre furnizorii de asistenţă socială<br />
de la nivelul judeţului declară că le acordă. Vechile tradiţii de solidaritate şi <strong>în</strong>trajutorare<br />
reprezintă o resursă care poate fi mai bine valorizată atât <strong>în</strong> mediul rural, cât şi <strong>în</strong> cel urban.<br />
Cetăţenii trebuie să <strong>în</strong>ţeleagă faptul că bunăstarea comunităţii depinde de bunăstarea fiecăruia<br />
dintre membrii săi şi de măsura <strong>în</strong> care aceştia sunt pregătiţi să-şi asume responsabilităţi<br />
familiale, profesionale şi <strong>sociale</strong>. De aceea, sensibilitatea la problemele celor din jur şi<br />
disponibilitatea de a-i ajuta la nevoie ar trebui să redevină valori ale culturii comunităţii.<br />
Comunitatea poate oferi resurse, posibilităţi şi soluţii. Şi comunitatea este răspunzătoare pentru<br />
ceea ce li se <strong>în</strong>tâmplă oamenilor care o formează, iar ajutorul reciproc reprezintă uneori cea mai<br />
bună soluţie. Adeseori oamenii se mobilizează din proprie iniţiativă alteori ei trebuie<br />
conştientizaţi şi mobilizaţi din exterior de către un lider al comunităţii. Cele mai bune rezultate<br />
se obţin, dacă se realizează o analiză a situaţiilor din perspective diferite şi dacă se reunesc toate<br />
sursele de sprijin disponibile. Lucrul <strong>în</strong> reţea reprezintă o modalitate de cooperare <strong>în</strong><br />
<strong>domeniul</strong> social care facilitează atingerea obiectivelor cu eforturi mai mici şi resurse mai<br />
puţine. Prin această modalitate de lucru se evită atât lipsa, cât şi suprapunerea intervenţiilor<br />
necesare. Lucrul <strong>în</strong> reţea aduce beneficii tuturor celor implicaţi, inclusiv beneficiarilor, şi<br />
îmbunătăţeşte rezultatele acţiunilor.<br />
Se recomandă deci o informare, sensibilizare şi cunoaştere a tuturor actorilor implicaţi <strong>în</strong><br />
acordarea serviciilor <strong>sociale</strong> pentru a răspunde nevoilor actuale ale beneficiarilor şi pentru<br />
integrarea sau reintegrarea acestora <strong>în</strong> comunitate şi pentru a restaura capacitatea de funcţionare<br />
socială normală a clienţilor, mobilizând <strong>în</strong> acest sens resursele umane, materiale şi instituţionale<br />
existente <strong>în</strong> societatea respectivă.<br />
31
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
6. Analiza posibilităţilor de finanţare a unor SAS<br />
de către <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu prin subvenţii sau<br />
contracte<br />
Crearea unui sistem de asistenţă socială este posibilă prin implicarea <strong>în</strong> funcţionarea<br />
sistemului a tuturor actorilor sociali (autorităţi publice, societate civilă, beneficiari), care<br />
stabilesc <strong>în</strong>tre ei relaţii de colaborare, <strong>în</strong> funcţie de particularităţi, de dezvoltarea serviciilor<br />
<strong>sociale</strong>, de aranjamentele contractuale.<br />
Ca soluţie de rezolvare a situaţiei actuale se impune subcontractarea de servicii sau<br />
delegarea de responsabilităţii de prestare a unor servicii <strong>sociale</strong> către terţi.<br />
Delegarea de responsabilităţii către terţi este posibilă prin concesionarea serviciului<br />
respectiv, prin externalizarea serviciilor <strong>sociale</strong> către alţi furnizori de servicii, prin<br />
subvenţionarea activităţilor ONG.<br />
În mod deosebit au fost analizate furnizarea de servicii de <strong>în</strong>grijire la domiciliu pe<br />
modelul de bună practică din Judeţul Harghita şi analizarea posibilităţilor de a realiza un<br />
program asemănător <strong>în</strong> judeţul Sibiu, cu implicarea <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu.<br />
Finanţarea serviciilor <strong>sociale</strong> este o condiţie esenţială <strong>în</strong> organizarea şi funcţionarea<br />
furnizorilor de servicii <strong>sociale</strong> şi, implicit, <strong>în</strong> acordarea serviciilor către beneficiari.<br />
Finanţarea serviciilor <strong>sociale</strong> se face din surse publice şi private, interne şi externe, ţinând<br />
cont de principiile care stau la baza finanţării furnizorilor de servicii <strong>sociale</strong>. Aceste principii<br />
sunt: principiul concurenţei, principiul eficienţei şi principiul accesului nediscriminatoriu la<br />
sursele de finanţare al furnizorilor de servicii de tip public sau de tip privat.<br />
În prezent <strong>Consiliul</strong> Judeţean cofinanţează trei furnizori de servicii <strong>sociale</strong>, toate aceste<br />
servicii sunt oferite copiilor, tinerilor şi adulţilor cu handicap, ponderea cea mai mare o deţine<br />
categoria de handicap mental şi psihic.<br />
La nivel local serviciul public de asistenţă socială are obligaţia de a creea , menţine şi<br />
dezvolta servicii <strong>sociale</strong> cu caracter primar, <strong>în</strong> funcţie de nevoile identificate.<br />
La nivel judeţean serviciul public de asistenţă socială are responsabilitatea dezvoltării şi<br />
diversificării serviciilor <strong>sociale</strong> specializate <strong>în</strong> funcţie de nevoile <strong>sociale</strong> identificate, având ca<br />
scop menţinerea funcţionalităţii <strong>sociale</strong> a persoanei <strong>în</strong> vederea reinserţiei <strong>în</strong> mediul propriu de<br />
viaţă, familial şi comunitar.<br />
32
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Serviciul public de asistenţă socială şi cel judeţean pot <strong>în</strong>cheia parteneriate <strong>în</strong>tre ele sau<br />
cu orice alţi furnizori de servicii <strong>sociale</strong> şi contracte de acordare a serviciilor <strong>sociale</strong> cu furnizori<br />
de servicii <strong>sociale</strong> acreditaţi de tip public sau de tip privat.<br />
Pentru finanţarea serviciilor <strong>sociale</strong> de către <strong>Consiliul</strong> Judeţean prin subvenţii acordate<br />
asociaţiilor şi fundaţiilor cu activitate de asistenţă socială, este necesar din partea solicitanţilor<br />
de subvenţii să <strong>în</strong>trunească condiţiile de eligibilitate, atât pentru asociaţii şi fundaţii, cât şi<br />
pentru serviciile acordate. Subvenţia se acordă <strong>în</strong> baza unui dosar de solicitare, cu respectarea<br />
cheltuielilor eligibile.<br />
În vederea externalizării serviciilor <strong>sociale</strong>, Serviciul Public de Asistenţă Socială local<br />
sau judeţean, poate să realizeze un contract de acordare a serviciilor <strong>sociale</strong> către orice alt<br />
furnizor de astfel de servicii <strong>în</strong> condiţii de concurenţă prevăzute de legislaţia <strong>în</strong> vigoare.<br />
Pentru elocvenţă, este prezentat modelul de dezvoltare a serviciilor <strong>sociale</strong> din Judeţul<br />
Harghita, care <strong>în</strong> preocuparea sa de a îmbunătăţii condiţiile de viaţă a persoanelor defavorizate a<br />
accesat fonduri PHARE pentru a organiza un set de servicii de asistenţă comunitară. Acest<br />
proiect a fost un parteneriat <strong>în</strong>tre <strong>Consiliul</strong> Judeţean Harghita şi Caritas – Arhidioceza Romano –<br />
Catolică Alba-Iulia. Activităţile proiectului au vizat creerea cadrului propice de desfăşurare a<br />
activităţilor <strong>sociale</strong> prin edificarea infrastructurii necesare acestor servicii şi <strong>în</strong>cadrarea acestora<br />
cu personal corespunzător şi integrarea acestor servicii <strong>în</strong> cadrul organizatoric al reţelei judeţene<br />
de asistenţă medico-socială la domiciliu, prin oferirea serviciilor de ajutor social <strong>în</strong> activităţile<br />
zilnice şi a unei mese calde la domiciliul asistaţilor. A fost <strong>în</strong>fiinţat un centru al serviciilor<br />
<strong>sociale</strong> destinat mai multor oraşe din judeţ putându-se astfel organiza mai multe activităţii socio-<br />
educative, individuale şi de grup, acordându-se asistenţă specializată şi consiliere <strong>în</strong> situaţii de<br />
criză persoanelor care aveau nevoie. Programul s-a dovedit a fi eficient, el se derulează <strong>în</strong><br />
continuare pe tot teritoriul judeţului Harghita, de către Serviciul Judeţean de Îngrijire Medicală şi<br />
Asistenţă Socială Caritas Harghita aflat <strong>în</strong> subordinea şi coordonarea Caritas Alba Iulia prin<br />
lansarea anuală a liniei de finanţare nerambursabilă pentru susţinerea acestui program judeţean.<br />
C.J. Harghita alocă fonduri pentru cofinanţarea cheltuielilor curente de funcţionare şi a celor de<br />
achiziţionare a materialelor consumabile, consiliile locale finanţează serviciile acordate, iar<br />
CARITAS Alba Iulia cofinanţează şi administrează acordarea şi extinderea serviciilor.<br />
Un alt model de bună practică care poate fi transpus şi la noi prezentat <strong>în</strong> acest capitol<br />
este cel utilizat la Finistere <strong>în</strong> Franţa, care impresionează prin simplitatea şi normalitatea actului<br />
social. Pentru operativitate şi eficienţă <strong>în</strong> munca socială, pornind de la analiza problemelor<br />
<strong>sociale</strong> corelate cu cele de sănătate şi cele educative precum şi de la resursele existente, a fost<br />
elaborată o Schemă Departamentală a Instituţiilor şi Serviciilor. Schema a fost stabilită de comun<br />
acord cu actorii sociali implicaţi având misiunea şi scopul <strong>în</strong> conformitate cu Codul Familiei şi al<br />
33
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Ajutorului Social din Franţa. Bugetul este astfel structurat <strong>în</strong>cât cea mai mare parte a costurilor<br />
sunt destinate direct beneficiarilor de servicii <strong>sociale</strong> pentru măsuri de plasament şi prevenire.<br />
Personalul tehnic derulează <strong>în</strong> teren acţiuni de 2 tipuri: acţiuni <strong>sociale</strong> (de polivalenţă, de sprijin<br />
social, de evaluare şi de educaţie specializată) şi acţiuni psihologice şi de suport. Modalitatea de<br />
funcţionare este cea bazată pe pluralitatea personalului şi a partenerilor.<br />
Modul de aplicare a schemei departamentale vizează proiecţia demografica (numărul<br />
beneficiarilor de servicii <strong>sociale</strong> este <strong>în</strong> creştere, costurile susţinerii acestora <strong>în</strong> centre<br />
rezidenţiale este mai mare decât costurile plasamentului familial şi al serviciilor de <strong>în</strong>grijire la<br />
domiciliu, sectorul privat este interesat să participe la acţiunile de prevenire); tipuri de servicii<br />
necesare (plasamentul familial – permite un mediu favorabil de dezvoltare personală, depăşirea<br />
situaţiilor de dificultate împreuna cu cei dragi, evitarea altor dificultăţi provocate de<br />
instituţionalizare, <strong>în</strong>grijirea la domiciliu sau <strong>în</strong> locuinţe protejate, servicii de consiliere<br />
specializată, servicii de prevenire <strong>în</strong> zone de risc) şi obiectivele (dezvoltarea plasamentului<br />
familial pentru diferitele categorii de copii, tineri, vârstnici, persoane cu handicap; dezvoltarea<br />
noţiunii de „familii de primire” – familii pregătite să primească <strong>în</strong> <strong>în</strong>grijire temporară beneficiari<br />
de servicii <strong>sociale</strong>, ameliorarea calităţii serviciilor <strong>sociale</strong> existente: armonizarea serviciilor şi<br />
acoperirea geografică; dezvoltarea programelor de formare de asistenţi maternali şi <strong>în</strong>grijitori la<br />
domiciliu; monitorizarea permanentă, cadrată a plasamentului familial <strong>în</strong> familii de primire de<br />
către echipe pluridisciplinare; definirea relaţiei referent – familie de primire, reforma<br />
procedurilor pentru serviciile din reţea: armonizarea procedurilor <strong>în</strong>tre diferitele instituţii care<br />
intervin <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> social; reglarea competenţelor de intervenţie <strong>în</strong>tre diferitele instituţii /<br />
servicii <strong>sociale</strong>, medicale, educative; reformularea regulamentelor şi a planurilor de acţiune;<br />
redefinirea criteriilor de admitere <strong>în</strong> serviciile de asistenţă socială; asigurarea unor instituţii<br />
adaptate nevoilor individuale şi de grup.<br />
34
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
7. Strategia <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> a<br />
<strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu pentru perioada 2010-<br />
2019. Plan de investiţii pentru 2010-2013<br />
În plan social, misiunea <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu este de a asigura dezvoltarea socială<br />
a judeţului utilizând instrumente ce refac, dezvoltă şi consolidează capacităţile individuale şi<br />
comunitare <strong>în</strong> scopul de a face faţă problemelor şi situaţiilor dificile cu care acestea se confruntă.<br />
Strategia îşi propune să intervină prin măsuri de asistenţă socială pentru a corecta<br />
deficitul de resurse, fie că este vorba de resurse financiare sau de resurse ca abilităţi şi<br />
capacităţi de acţiune. Scopul acestei strategii este să ofere un model de alocare eficientă a<br />
resurselor (umane, financiare, materiale informaţionale) pentru a se asigura dezvoltarea socială<br />
a judeţului.<br />
Pentru <strong>în</strong>deplinirea misiunii descrise mai sus şi implicit pentru ca scopul acestei<br />
strategii să fie atins se vor urmării cinci priorităţi:<br />
• Tratarea persoanei vulnerabile ca şi client al serviciilor <strong>sociale</strong>( a se defini noţiunea de<br />
„client”)<br />
• Crearea unei structuri coerente, care sa evite suprapunrile, sincopele, fragmentările<br />
sistemului de servicii <strong>sociale</strong>, structură, bazată pe parteneriatul public privat<br />
• Crearea unui sistem instituţional de servicii <strong>sociale</strong> accesibile şi adaptabile resurselor<br />
persoanelor vulnerabile;<br />
• Planificarea eficientă a serviciilor <strong>sociale</strong> cu o alocare bugetară eficace (costuri reduse,<br />
eficienţă maximă) ţintind invariabil integrarea activă.<br />
• Valorificarea potenţialului uman <strong>în</strong>tr-o comunitate europeană – judeţul Sibiu<br />
Prin această strategie <strong>în</strong>cercăm să realizăm configurarea unui sistem judeţean de servicii<br />
de asistenţă socială care să aibă <strong>în</strong> centrul său persoana vulnarabilă / <strong>în</strong> dificultate /asistată cu<br />
statutul de “client”.<br />
Viziunea noastră este ca <strong>în</strong> anul 2020 orice persoană vulnerabilă să aibă acces la un<br />
sistem de servicii <strong>sociale</strong> care să-i permită: dezvoltarea personală, o integrare activă / reintegrare/<br />
<strong>în</strong> societate, <strong>în</strong> deplin respect al demnităţii şi stimei de sine, fără să devină dependentă de<br />
servicii sau prestaţii <strong>sociale</strong>.<br />
Elementele esenţiale care fundamentează această viziune sunt:<br />
• Persoana vulnerabilă - client al serviciilor <strong>sociale</strong><br />
35
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• Structura sistemului de asistenţă socială bazată pe parteneriatul public-privat<br />
• Costuri reduse şi eficienţă maximă<br />
• O comunitate / societate “europeană” – prin <strong>în</strong>curajarea unui comportament proactiv la<br />
beneficiarii sistemului de asistenţă socială se vor implementa practicile europene <strong>în</strong> acest domeniu prin<br />
responsabilizarea celor aflaţi <strong>în</strong> dificultate. Serviciile <strong>sociale</strong> vor fi un catalizator al relaţiei dintre<br />
persoană/familie/comunitatea locală/instituţiile publice prin schimbarea practicilor actuale şi<br />
implementarea metodologiilor şi normelor europene, cetăţenii judeţului Sibiu dobândind o cultură<br />
europeană <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> social.<br />
Principiile care au fost avute <strong>în</strong> vedere sunt:<br />
- principiul profesionalismului<br />
- principiul funcţionării sistemice<br />
- principiul parteneriatului<br />
- principiul subsidiarităţii<br />
- principiul responsabilizării persoanei asistate<br />
- principiul competitivităţii<br />
Optăm <strong>în</strong> cadrul acestei strategii pentru orientarea valorilor specifice sistemului de<br />
asistenţă socială <strong>în</strong>spre valori orientate spre individ <strong>în</strong> relaţie directă cu comunitatea.<br />
Scopul lucrării este să ofere un model de alocare eficientă a resurselor (umane,<br />
financiare, materiale informaţionale) pentru a se asigura dezvoltarea socială a judeţului prin<br />
reorganizarea sistemului de asistenţă socială al judeţului Sibiu având ca rezultat eficientizarea<br />
activităţilor din cadrul Serviciilor de Asistenţă Socială şi creşterea calităţii vieţii beneficiarilor.<br />
Obiective generale:<br />
O1. Optimizarea activităţilor specifice sistemului de protecţie (instituţionalizare) <strong>în</strong> scopul<br />
reducerii costurilor prin scăderea intrărilor <strong>în</strong> sistem şi creşterea eficienţei manageriale.<br />
O1.1. Reorganizarea DG pana sf impl MP<br />
O1.1.1. Relocarea asistenţilor sociali (manageri de caz/ responsabili) la nivel de centre /<br />
unităţi <strong>în</strong> scopul eficientizării intervenţiilor <strong>în</strong> rezolvarea cazurilor sf 2010<br />
O1.1.2. Externalizarea serviciului / compartimentului Asistenţă Maternală din structura<br />
DG – Stat funcţii 2010<br />
O1.1.3. a. Externalizarea unor posturi aferente statelor de funcţiuni la nivel de centre (cu<br />
personalitate juridică) / la nivel DG sf impl MP<br />
O1.1.3. b. Externalizarea etapizată a unor servicii/ compartimente/birouri din cadrul DG<br />
(juridic, audit, etc) sf impl MP<br />
36
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
37
O1.2. Restructurarea unităţilor DG<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
O1.2.1. Implementarea unor proiecte pentru alinierea la standarde a unor unităţi din cadrul<br />
/ subordinea DG (3- Dumbraveni, Agnita, Gulliver si Orlat) pana la sf 2012<br />
O1.2.2. Relocarea unor beneficiari din centre pentru creşterea gradului de utilizare a unor<br />
spaţii existente, pentru alinierea mai bună la standardele existente <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong><br />
funcţionării şi pentru creşterea calităţii vieţii asistaţilor (vezi variante si schema)<br />
permanent.<br />
O1.2.3. Schimbarea destinaţiei unor centre (din CP <strong>în</strong> CIA, din CZ <strong>în</strong> UID, etc) (vezi<br />
variante) permanent <strong>în</strong> functie de dinamica nevoilor<br />
O. 1.3 Creşterea responsabilităţii şefilor de centre (pentru copii)<br />
O1.3.1. Creşterea puterii de decizie a şefilor de centre, asumarea răspunderii şi delegarea<br />
de autoritate <strong>în</strong> actul managerial <strong>în</strong>cepând cu anul 2010<br />
O1.3.2. Efectuarea optimă şi facilă a achiziţiilor având ca scop principal reducerea<br />
cheltuielilor pe baza identificării reale a necesităţilor din unitatea coordonată permanent.<br />
O1.3.3. Eficientizarea micromanagementului (managementului operaţional) la nivelul<br />
unităţilor din cadrul / subordinea DG <strong>în</strong>cepând cu anul 2010.<br />
O1.3.4. Stabilirea indicatorilor de performanţă <strong>în</strong> sistemul de evaluare a managerilor<br />
centrelo <strong>în</strong>cepând cu 2010<br />
O2. Optimizarea activităţilor de prevenire a instituţionalizării prin crearea etapizată de<br />
reţele <strong>în</strong> scopul satisfacerii nevoilor specifice categoriilor de beneficiari / clienţi (potenţiali<br />
beneficiari/ potenţiali clienţi), cu intenţia realizării unei structuri integrate de servicii<br />
<strong>sociale</strong> adaptate.<br />
O2.1. Crearea unei reţele judeţene de servicii de asistenţă sociomedicală la domiciliu prin<br />
organizarea de servicii <strong>sociale</strong> comunitare <strong>în</strong>cepând cu 2010<br />
2.1.1. Identificarea unor Consilii Locale dispuse să cofinanţeze programul Reţele judeţene<br />
de servicii de asistenţă sociomedicală la domiciliu<br />
2.1.2. Implementarea procedurilor de licitaţie pentru programul Reţele judeţene de servicii<br />
de asistenţă sociomedicală la domiciliu<br />
2.1.3. Demararea programului Reţele judeţene de servicii de asistenţă sociomedicală la<br />
domiciliu prin proiecte punctuale <strong>în</strong> care sunt implicate 5 Consilii Locale<br />
38
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
2.1.4. Extinderea proiectelor punctuale din programul Reţele judeţene de servicii de<br />
asistenţă sociomedicală la domiciliu, la nivelul judeţului Sibiu pana la sf 2014.<br />
O2.2. Crearea unei reţele judeţene de Centre de Zi şi Centre de Consiliere pentru copil şi familie<br />
prin organizarea de servicii comunitare specifice <strong>în</strong>cepând cu 2013 până la sf 2015<br />
2.2.1. Identificarea unor Consilii Locale dispuse să cofinanţeze programul Reţele judeţene<br />
de Centre de Zi şi Centre de Consiliere pentru copil şi familie<br />
2.2.2. Implementarea procedurilor de licitaţie pentru programul Reţele judeţene de Centre<br />
de Zi şi Centre de Consiliere pentru copil şi familie<br />
2.2.3. Demararea programului Reţele judeţene de Centre de Zi şi Centre de Consiliere<br />
pentru copil şi familie prin proiecte punctuale <strong>în</strong> care sunt implicate Consilii Locale<br />
2.2.4. Extinderea proiectelor punctuale din programul Reţele judeţene de Centre de Zi şi<br />
Centre de Consiliere pentru copil şi familie, la nivelul judeţului Sibiu.<br />
O2.3.Crearea unei reţele judeţene de Centre de Informare şi Centre de Voluntariat prin<br />
organizarea de servicii comunitare specifice 2014 pana la sf 2016.<br />
2.3.1. Identificarea unor Consilii Locale dispuse să cofinanţeze programul Reţele judeţene<br />
de Centre de Informare şi Centre de Voluntariat<br />
2.3.2. Implementarea procedurilor de licitaţie pentru programul Reţele judeţene de Centre<br />
de Informare şi Centre de Voluntariat.<br />
2.3.3. Demararea programului Reţele judeţene de Centre de Informare şi Centre de<br />
Voluntariat, prin proiecte punctuale <strong>în</strong> care sunt implicate Consilii Locale<br />
2.3.4. Extinderea proiectelor punctuale din programul Reţele judeţene de Centre de Zi şi<br />
Centre de Consiliere, la nivelul judeţului Sibiu.<br />
O2.4. Crearea de noi reţele de servicii de prevenire a instituţionalizării <strong>în</strong> funcţie de evoluţia<br />
dinamicii problemelor <strong>sociale</strong> la nivelul judeţului Sibiu, care să răspundă nevoilor şi resurselor<br />
locale permanent.<br />
O.3. Formarea continuă a persoanelor din sistem <strong>în</strong> baza unui plan de formare adaptat<br />
nevoilor specifice rolului şi statusului fiecărui angajat (<strong>în</strong>cepând cu 2010 odata cu proiectul<br />
pe POSDRU, permanet)<br />
O.4. Iniţierea unor campanii de informare şi conştientizare a cetăţenilor judeţului privind<br />
problematica socială permanent<br />
39
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
O.5. Asigurarea coordonării de către DG a funcţionării reţelelor prin evaluarea continuă a<br />
nevoilor şi resurselor locale structurate pe baza informaţiilor colectate de la structurile<br />
administraţiilor publice locale, permanent<br />
O.6. Implementarea unui Mecanism extern de monitorizare şi evaluare a implementării MP<br />
<strong>în</strong>cepând cu 2010, până <strong>în</strong> 2012 si posibil transfer, permanet<br />
O.6.1: Conceperea şi aplicarea unui mecanism extern de monitorizare şi evaluare a implementării<br />
Masterplanului <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> din judeţul Sibiu.<br />
O.6.2: Conceperea şi aplicarea unui mecanism extern de monitorizare şi evaluare a furnizării<br />
serviciilor de asistenţă socială din judeţul Sibiu dezvoltate ca urmare a implementării prezentului<br />
Masterplan.<br />
O.7. Valorificarea potenţialului local prin crearea unui sistem de structuri parteneriale<br />
reale şi active cu societatea civilă pentru acoperirea nevoilor zonale de servicii <strong>sociale</strong>,<br />
permanent.<br />
O.8. Responsabilizarea asistaţilor şi valorificarea potenţialului acestora pe baza proiectelor<br />
de dezvoltare individuală adaptate, permanent<br />
Măsuri de implementare<br />
Având <strong>în</strong> vedere concluziile reieşite din analiza nevoilor actuale de asistenţă socială, din<br />
analiza realizării serviciilor de asistenţă socială din judeţul Sibiu, din analiza parteneriatelor<br />
<strong>în</strong>cheiate la nivelul judeţului Sibiu şi mai ales din analiza economico financiară a activităţilor de<br />
asistenţă socială bugetate de către <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu se impune o reorganizare a sistemului<br />
de asistenţă socială la nivelul judeţului Sibiu pe dimensiunea serviciilor <strong>sociale</strong>. Propunerea de<br />
reorganizare a sistemului se axează pe cele două componente ale acestuia: protecţia<br />
instituţionalizată şi prevenirea instituţionalizării.<br />
Astfel, se desprind două obiective generale axate pe cele două componente, obiective ce<br />
se adaugă celui de reorganizare a sistemului de servicii <strong>sociale</strong> de la nivelul judeţului Sibiu:<br />
1. Scăderea costurilor serviciilor de protecţie prin creşterea eficienţei manageriale<br />
2. Crearea la nivelul judeţului Sibiu a unor reţele flexibile de servicii de prevenire care să<br />
reducă intrările <strong>în</strong> sistemul de protecţie şi să răspundă nevoilor identificate la nivel local.<br />
Scăderea costurilor serviciilor de protecţie prin creşterea eficienţei manageriale<br />
40
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Variantele ce pot fi propuse pot avea <strong>în</strong> vedere următoarele direcţii strategice:<br />
• o transformare lentă a sistemului pe bazele <strong>în</strong> care acesta funcţionează la momentul actual<br />
• implementarea unor schimbări mai profunde pentru creşterea gradului de utilizare a<br />
spaţiilor existente, valorificarea unor spaţii pentru alte activităţi ale direcţiei şi găsirea<br />
unor destinaţii noi pentru spaţiile care sunt utilizate impropriu la momentul actual şi<br />
pentru îmbunătăţirea calităţii vieţii asistaţilor din sistem, această etapă fiind un prim pas<br />
spre o reorganizare ulterioară mai profundă a sistemului analizat<br />
• reorganizarea radicală şi rapidă a sistemului existent prin externalizarea activităţilor şi<br />
chiar a serviciilor pe baza unor contracte care să stipuleze clar criterii şi indicatori de<br />
performanţă managerială.<br />
1. Prima variantă nu are <strong>în</strong> vedere schimbări esenţiale, dar e destul de puţin probabil a fi<br />
fezabilă. Nivelul bugetelor estimate, atât <strong>în</strong> varianta pesimistă, cât şi <strong>în</strong> varianta optimistă este<br />
neacoperitor funcţionării <strong>în</strong> această variantă. Aşa cum s-a arătat <strong>în</strong> analiza economică,<br />
costurile funcţionării sistemului, la momentul actual sunt destul de mari, iar tendinţele nu<br />
conduc la previziuni prea favorabile.<br />
Dacă luăm <strong>în</strong> considerare situaţia actuală a cheltuielilor la nivelul <strong>în</strong>tregii direcţii şi dacă<br />
luăm <strong>în</strong> considerare o previziune optimistă privind creşterea cheltuielilor <strong>în</strong> următoarea perioadă,<br />
luând <strong>în</strong> calcul previziunile legate de indicele inflaţionist, se constată faptul că, la finalul<br />
perioadei de prognoză, nivelul cheltuielilor estimate se va situa <strong>în</strong>tre varianta pesimistă şi cea<br />
optimistă a bugetelor estimate (mai aproape de valorile optimiste prevăzute ca bugete alocate<br />
<strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>). Însă aşa cum a fost menţionat anterior, nivelul cheltuielilor de investiţii <strong>în</strong><br />
perioada analizată (2005 – 2009) a fost unul extrem de modest, aşa că la aceste valori este<br />
exclusă realizarea unor noi investiţii din surse bugetare, deşi cerinţele din teritoriu sunt mari şi<br />
necesităţile de aliniere la standarde sau de a elimina situaţii incerte de utilizare a spaţiilor sunt, de<br />
asemenea, destul de semnificative.<br />
Pe lângă acest fapt, trebuie subliniată procedura greoaie de realizare a achiziţiilor, la<br />
preţuri nu <strong>în</strong>totdeauna competitive, cu materiale, produse şi servicii de calitate <strong>în</strong>doielnică, la<br />
nivele nemulţumitoare, la un ritm nepotrivit necesităţilor din teritoriu. Şi din acest motiv,<br />
centralizarea excesivă a deciziilor conduce la un management greoi, utilizarea ineficientă a<br />
41
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
resurselor (mai ales a celor financiare), comunicare greoaie, o identificare improprie a nevoilor şi<br />
a tendinţelor din mediu.<br />
Situaţia pesimistă, <strong>în</strong> care nivelul de creştere a cheltuielilor se menţine la ritmul actual,<br />
nici nu poate fi luată <strong>în</strong> considerare. La finalul perioadei de prognoză cheltuielile estimate a fi<br />
atinse vor ajunge la o valoare aproape dublă faţă de cea mai optimistă variantă de buget estimată<br />
a fi disponibilă implementării strategiei.<br />
Având <strong>în</strong> vedere toate aceste premise este evident faptul că această variantă strategică nu<br />
poate reprezenta o soluţie, nici dacă vor fi luate <strong>în</strong> considerare cele mai optimiste variante, atât <strong>în</strong><br />
estimarea evoluţiei cheltuielilor, cât şi a bugetelor alocate.<br />
Concluzionând, această variantă:<br />
• nu asigură finanţări pentru cheltuielile de capital, deşi acestea sunt absolut necesare<br />
• nu duce la eficientizarea realizării achiziţiilor, acestea rămânând a fi realizate centralizat<br />
• responsabilitatea managerială la nivelul şefilor de centre este redusă, tocmai prin faptul că<br />
aceştia nu au o marjă de decizie care să asigure o bună funcţionare a acestuia, prin<br />
asumarea răspunderii şi implicarea adevărată <strong>în</strong> actul managerial<br />
• gradul de utilizare a spaţiilor va rămâne redus<br />
• cerinţele legate de respectarea standardelor sunt greu, dacă nu imposibil de realizat<br />
Astfel se naşte ideea unor transformări sistemice majore care să rezolve o mare parte<br />
dintre aceste probleme enunţate anterior.<br />
2. Varianta a doua ce poate fi propusă are <strong>în</strong> vedere o transformare a sistemului mai<br />
amplă pe baza a două etape distincte.<br />
Prima etapă constă <strong>în</strong> relocarea unor centre pentru creşterea gradului de utilizare a unor<br />
spaţii existente şi pentru alinierea mai bună la standardele existente <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> funcţionării<br />
serviciilor de protecţie din <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>.<br />
A doua etapă prevede extinderea procesului de acordare a personalităţii juridice tuturor<br />
centrelor. La centrele de adulţi (care, de altfel au primit personalitate juridică <strong>în</strong>cepând cu<br />
01.06.2009) , se vor adăuga cele de copii, sau unele se vor externaliza pe baza unor acorduri cu<br />
fundaţii sau ONG-uri, <strong>în</strong> funcţie de performanţe manageriale şi cu scopul creşterii calităţii<br />
serviciilor şi implicit a nivelului de satisfacţie al beneficiarilor.<br />
42
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Deşi legislaţia <strong>în</strong> vigoare nu prevede explicit posibilitatea de acordare a personalităţii<br />
juridice pentru centrele de copii, pe baza faptului că există o părere unanimă că această soluţie<br />
va duce la creşterea eficienţei manageriale, la creşterea responsabilităţii manageriale, o<br />
procedură de achiziţii mai facilă la costuri mai mici, propunem un proiect pilot la nivelul<br />
judeţului Sibiu care să implementeze soluţia propusă (împreună cu alte elemente de noutate<br />
pentru sistem), să o verifice <strong>în</strong> practică şi, apoi, să fie preluată ca model de bună practică<br />
pentru eventuale modificări legislative <strong>în</strong> domeniu.<br />
Pentru evidenţierea variantelor existente necesare realizării primei etape, trebuie<br />
menţionate câteva premise existente şi câteva soluţii de dezvoltare ulterioară a sistemului.<br />
Premise existente, constatate <strong>în</strong> perioada de documentare şi de culegere a datelor, mai ales<br />
<strong>în</strong> urma vizitelor la centrele din sistem:<br />
• există cerinţe pentru organizarea unui spaţiu necesar funcţionării celor două Comisii din<br />
subordinea <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu: Comisia de Protecţie a Copilului şi Comisia de<br />
Evaluare a Persoanelor Adulte cu Handicap şi a serviciilor care asigură funcţionalitatea<br />
acestora, spaţiu care să fie uşor accesibil, să ofere spaţii de parcare <strong>în</strong> zonă, care să fie<br />
dotat adecvat pentru toate activităţile comisiilor, cât şi pentru activităţile conexe şi de<br />
suport ale acestora (spaţii necesare funcţionării, sală de şedinţe, săli de aşteptare, birouri<br />
pentru activităţile de suport).<br />
• există identificate spaţii neutilizate la nivelul centrelor – CP Orlat, CP Turnu Roşu, CP<br />
Mediaş, CP Agârbiciu, CP Cisnădie, CITO Dumbrăveni, Complexul de Servicii<br />
Prichindelul<br />
• clădirea aferentă CP Gulliver Sibiu – de pe str. Hegel – este neadecvată utilizării ca centru<br />
de plasament, există camere cu trecere din una <strong>în</strong> alta, spaţiul pe beneficiar nu corespunde<br />
standardelor, iar investiţiile pentru reorganizarea spaţiilor sunt prea mari. Clădirea<br />
existentă se pretează mult mai bine organizării altor activităţi necesare funcţionării<br />
sistemului<br />
• 2/3 din spaţiile CIA Biertan sunt retrocedate Bisericii Evanghelice, pentru acestea<br />
plătindu-se chirii, iar investiţiile pentru buna funcţionare nefiind posibile<br />
• managementul de caz va fi asigurat de către managerii de caz (responsabilii de caz) din<br />
cadrul instituţiilor / organizaţiilor furnizoare de servicii <strong>sociale</strong> publice sau private.<br />
Respectiv, <strong>în</strong> cazul DG, managerii de caz (responsabilii de caz), precum şi echipa<br />
43
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
multidisciplinară vor fi <strong>în</strong> centrele care asigură protecţia asistaţilor: centre de zi, centre de<br />
primire urgenţă, centre maternale, altele, precum şi <strong>în</strong> celelalte unităţi furnizoare de<br />
servicii <strong>sociale</strong> ale DG sau aflate <strong>în</strong> subordinea DG). Dacă aceste unităţi ale DG sau aflate<br />
<strong>în</strong> subordinea sa nu vor reuşi să asigure managementul de caz, acesta va putea fi asigurat<br />
de către ONG-uri, Cabinete specializate, firme din domeniu, etc. prin contractarea acestui<br />
tip de serviciu.<br />
• <strong>în</strong> perioada 2010 – 2011 se are in vedere dezvoltarea unor reţele de suport pentru fiecare<br />
zonă. Acestea vor fi constituite din toate instituţiile/organizaţiile/furnizorii de servicii din<br />
zonă pe baza unui parteneriat real şi activ. Va exista o bază de date comună, reguli<br />
proprii, responsabilitate partajată, parteneriate active, etc. Această reţea va cuprinde<br />
complexul de servicii <strong>sociale</strong> care deservesc zona (centre de zi, centre de consiliere,<br />
servicii de <strong>în</strong>grijire la domiciliu, centre de plasament, ateliere protejate, etc). Acestora li<br />
se vor adăuga cele care vor fi <strong>în</strong>fiinţate (<strong>în</strong> urma analizei de nevoi pe zone), fie de către<br />
DG, SPAS-locale, ONG-uri, fie de către acestea împreună prin contracte de parteneriat.<br />
Pentru funcţionarea eficientă şi eficace a reţelei, aceasta va avea <strong>în</strong> componenţă un<br />
dispecerat şi un centru resursă care vor desfăşura activităţi de informare/documentare,<br />
prevenire, monitorizare – local/zonal, precum si identificarea nevoilor neacoperite.<br />
Coordonarea reţelelor, precum şi evaluarea continuă a nevoilor judeţene de asistenţă<br />
socială se vor face de către CJ Sibiu, prin intermediul DG. Autorităţile administraţiilor<br />
publice locale vor evalua continuu nevoile la nivel local.<br />
Pe baza acestor premise se pot evidenţia câteva variante care pot fi avute <strong>în</strong> vedere <strong>în</strong><br />
prima etapă de implementare. Acestea se bazează pe următoarele criterii, care au fost avute <strong>în</strong><br />
vedre pe parcursul <strong>în</strong>tregii analize:<br />
• modul <strong>în</strong> care centrele răspund nevoilor beneficiarilor<br />
• costurile centrelor şi costurile/beneficiar<br />
• corespondenţa şi alinierea la standarde<br />
• numărul de beneficiari deservit la momentul actual şi posibilităţile de dezvoltare<br />
ulterioară<br />
• echipa de specialişti existentă, nivelul de acoperire a funcţiilor din statele de funcţii<br />
• accesul beneficiarilor la serviciile oferite de alte instituţii (şcoli generale, licee, tratamente<br />
specifice, consiliere, etc.)<br />
44
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• investiţii necesare pentru adaptarea la standarde<br />
A. Relocări pentru copii aflaţi <strong>în</strong> dificultate<br />
Varianta I<br />
• redistribuirea copiilor de la CP Gulliver Sibiu (str. Hegel şi str. Spartacus) la CP Cisnădie<br />
(unde există <strong>în</strong>că spaţiu excedentar – cu suplimentarea personalului de la CP Cisnădie<br />
conform statului de funcţii şi cerinţelor standardelor <strong>în</strong> vigoare) şi la Complexul de<br />
servicii Prichindelul <strong>în</strong> corpul B (unde funcţionează acum Centrul maternal şi cel de<br />
urgenţă)<br />
CP Orlat<br />
Asistenți<br />
sociali<br />
redistrib<br />
• mutarea Centrului maternal de la Complexul Prichindelul <strong>în</strong> spaţiile existente la CP Orlat<br />
(cu cheltuieli minime <strong>în</strong> ceea ce priveşte investiţia de adaptare a spaţiilor la standarde)<br />
• 3/4 din asistenţii sociali, aflaţi <strong>în</strong> mare parte <strong>în</strong> pavilionul de pe Şos. Alba Iulia –<br />
Complexul Prichindelul vor fi distribuiţi pe centre, conform planurilor strategice<br />
menţionate anterior, iar 1/4 dintre aceştia vor rămâne la DG pentru preluarea şi<br />
instrumentarea cazurilor noi<br />
Rezultate preconizate<br />
Str. Hegel<br />
Gulliver Sibiu<br />
Prichindelul Sibiu<br />
Centrul maternal<br />
Str. Spartacus<br />
CP Cisnădie<br />
Perso<br />
nal<br />
• se eliberează clădirea de pe str. Spartacus (aferentă acum CP Gulliver) fiind astfel<br />
disponibilă pentru organizarea activităţii comisiilor şi pentru organizarea serviciilor de<br />
45
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
specialitate aferente acesteia (clădirea beneficiază de o sală ce poate funcţiona ca sală de<br />
şedinţe, la etaj, iar la parter există spaţii ce pot fi amenajate cu destinaţia birou sau săli de<br />
şedinţă şi <strong>în</strong>truniri);<br />
• se eliberează clădirea de pe str. Hegel, improprie utilizării ca CP la standardele existente<br />
astăzi – aceasta poate deveni un centru de resurse pentru zona Sibiu, cu Centru de urgenţe<br />
şi alte servicii necesare bunei funcţionări şi coordonări a reţelei din zona Sibiu<br />
• se eliberează clădirea dinspre Şos. Alba Iulia, din cadrul Complexului Prichindelul,<br />
Varianta II<br />
aceasta urmând să primească alte destinaţii conform necesităţilor DG sau CJ Sibiu<br />
• Complexul de servicii Prichindelul rămâne <strong>în</strong> organizarea actuală (cu Centru maternal şi<br />
centrul de primire urgenţe)<br />
CP Orlat<br />
Asistenți<br />
sociali<br />
redistrib<br />
• copii de la CP Gulliver sunt transferaţi la CP Orlat sau la CP Orlat şi CP Cisnădie (cu<br />
menţiunile făcute anterior <strong>în</strong> cazul CP Cisnădie) – poate fi argumentat că CP Cisnădie se<br />
află <strong>în</strong>tr-o zonă deosebită, are o atmosferă familială, asigură accesul la şcolile din oraş,<br />
asigură spaţii de joacă şi petrecere a timpului liber atât <strong>în</strong> interiorul centrului cât şi <strong>în</strong><br />
parcul din apropiere. (condiţia esenţială pentru ca această variantă să fie plauzibilă este<br />
construirea de către Primăria Cisnădie a drumului de acces la CP)<br />
Rezultate preconizate<br />
Str. Hegel<br />
Gulliver Sibiu<br />
Str. Spartacus<br />
CP Cisnădie<br />
Perso<br />
nal<br />
• se eliberează clădirea de pe str. Spartacus (aferentă acum CP Gulliver) fiind astfel<br />
disponibilă pentru organizarea activităţii comisiilor şi pentru organizarea serviciilor de<br />
specialitate aferente acesteia (clădirea beneficiază de o sală ce poate funcţiona ca sală de<br />
46
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
şedinţe, la etaj, iar la parter există spaţii ce pot fi amenajate cu destinaţia birou sau săli de<br />
şedinţă şi <strong>în</strong>truniri)<br />
• se eliberează clădirea de pe str. Hegel, improprie utilizării ca CP la standardele existente<br />
astăzi – aceasta poate deveni un centru de resurse pentru zona Sibiu, cu Centru de urgenţe<br />
şi alte servicii necesare bunei funcţionări şi coordonări a reţelei din zona Sibiu<br />
• creşte coeficientul de utilizare a spaţiilor din Orlat şi Cisnădie<br />
Varianta III<br />
• Complexul de Servicii Prichindelul se desfiinţează, spaţiile rămânând la dispoziţia CJ<br />
Sibiu pentru organizarea altor activităţi<br />
• beneficiarii copii cu handicap ar trebui relocaţi spre alte spaţii disponibile existente<br />
Rezultate preconizate<br />
• este eliberat un spaţiu <strong>în</strong> zona centrală a municipiului Sibiu ce poate primi alte destinaţii<br />
• beneficiarii relocaţi nu mai pot beneficia de recuperare sau de tratamente specifice – o<br />
parte dintre beneficiari urmează servicii de recuperare la CP Speranţa, care funcţionează<br />
la capacitate maximă, neputând primi pe cei ce au nevoie de recuperare <strong>în</strong> regim<br />
instituţionalizat<br />
Asistenți<br />
sociali<br />
redistrib<br />
Str. Hegel<br />
Gulliver Sibiu<br />
Str. Spartacus<br />
Relocarea beneficiarilor spre spații<br />
disponibile existente<br />
• Complexul de servicii Prichindelul are deja organizate o serie de servicii – centru<br />
maternal, centru de urgenţe, grădiniţă specială – care nu ar mai fi funcţionale<br />
• o parte din beneficiarii relocaţi nu vor mai putea urma şcolile speciale din Sibiu<br />
47
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• justificarea acestei variante conduce la ideea construirii unui centru nou pentru<br />
beneficiarii copii cu handicap <strong>în</strong> Sibiu – soluţie care prevede investiţii de valori mari şi<br />
identificarea unei locaţii potrivite<br />
B. Dezvoltarea de proiecte <strong>în</strong> cadrul unor centre pe baza unei abordări sistemice a<br />
perspectivelor de evoluţie ale patrimoniului existent <strong>în</strong> concordanţă cu previziunile<br />
privind evoluţia nevoilor la nivelul judeţului Sibiu<br />
O altă abordare ce poate fi avută <strong>în</strong> vedere este bazată pe dezvoltarea unor proiecte ce pot<br />
fi implementate <strong>în</strong> cadrul unor centre, cu finanţări pe axe de interes european. Această abordare<br />
trebuie să ţină cont de situaţia privind starea patrimoniului aflat <strong>în</strong> custodia direcţiei, de nevoile<br />
de investiţii din cadrul fiecărui centru – reieşite din vizitele efectuate <strong>în</strong> teritoriu şi din analizele<br />
SWOT ale fiecărei entităţi din sistem – şi de perspectivele privind evoluţia nevoilor, <strong>în</strong> materie de<br />
asistenţă socială, <strong>în</strong> judeţul Sibiu.<br />
Problema e ca această etapă a abordării strategice să conţină vectorii preconizaţi privind<br />
evoluţia sistemului, previzionând nevoile viitoare şi punând de acord aceste nevoi cu oferta ce<br />
poate fi furnizată de către <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu, DGASPC Sibiu şi eventualii parteneri<br />
interesaţi de îmbunătăţirea <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> din judeţ.<br />
O analiză pertinentă a situaţiei existente şi a nevoilor de investiţii, la nivelul centrelor,<br />
evidenţiază posibilitatea dezvoltării unor proiecte la nivelul a patru centre – două de copii şi două<br />
de adulţi – care să fie incluse <strong>în</strong>tr-o viziune strategică de ansamblu privind evoluţia viitoare a<br />
componentelor din cadrul sistemului de asistenţă socială. Aceste centre ce pot fi avute <strong>în</strong> vedere<br />
sunt: CP Gulliver Sibiu (clădirea de pe str. Hegel), CP Orlat (spaţiile care nu au fost supuse <strong>în</strong>că<br />
renovării pentru adaptarea la standarde), CITO Dumbrăveni (pentru sediul existent – clădirea<br />
veche – <strong>în</strong> care urmează să rămână un număr de 110 beneficiari), CIA Agnita.<br />
Motivaţiile pentru aceste propuneri sunt următoarele:<br />
a. CP Gulliver Sibiu – clădirea de pe str. Hegel<br />
• centru de tradiţie şi cu o mare experienţă a personalului<br />
• avantajele amplasării <strong>în</strong> municipiul Sibiu ce asigură participarea la multe funcţii de<br />
<strong>în</strong>văţare a beneficiarilor centrului<br />
• e singurul centru de plasament din Sibiu şi asigură pregătirea şcolară a beneficiarilor (Şc.<br />
Gen. 4, 25, Şc. Incluzivă, licee)<br />
48
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• clădirea nu corespunde standardelor din multe puncte de vedere<br />
• clădirile nu sunt compartimentate pentru nevoi (dormitoare cu 7 – 8 paturi cu trecere din<br />
unul <strong>în</strong> altul)<br />
• bucătăria şi sala de mese cu probleme de igrasie la demisol – trebuie reorganizate<br />
• spălătoria şi călcătoria funcţionează <strong>în</strong>tr-un spaţiu care va primi altă destinaţie<br />
b. CP Orlat<br />
• centrul este situat destul de aproape de Sibiu, accesul la şcolile şi liceele din oraş şi la<br />
asistenţa medicală de aici fiind, relativ, uşoare<br />
• există posibilităţi de extindere – două scări ale clădirii unde pot fi organizate spaţii pentru<br />
50 – 60 noi beneficiari, <strong>în</strong> condiţii foarte bune ce corespund <strong>în</strong>trutotul standardelor<br />
• centrul corespunde standardelor (garsoniere pentru 2 beneficiari dotate cu bucătărie şi<br />
baie proprie)<br />
• centrul extins poate prelua beneficiari din alte zone, degrevând alte spaţii pentru<br />
reorganizarea activităţilor şi adaptarea la alte tipuri de nevoi<br />
c. CITO Dumbrăveni<br />
• centrul funcţionează <strong>în</strong> clădiri extrem de vechi, necesitând multe investiţii pentru<br />
adaptarea acestuia la standarde<br />
• există spaţii excedentare (o clădire <strong>în</strong> curte) care poate fi utilizată ca alternativă de cazare<br />
a beneficiarilor pe perioada derulării lucrărilor de investiţii<br />
• există necesitatea renovării centrului – fiind planificat ca aici să rămână cazaţi un număr<br />
de 100 – 110 beneficiari<br />
• este unul dintre centrele de adulţi <strong>în</strong> care se resimte stringent nevoia unor investiţii pentru<br />
<strong>în</strong>deplinirea standardelor <strong>în</strong> domeniu şi pentru furnizarea unor servicii de calitate<br />
superioară<br />
d. CIA Agnita<br />
• clădirea <strong>în</strong> care acesta funcţionează este intr-o stare avansată de degradare, fiind nevoia<br />
unor investiţii majore <strong>în</strong> ceea ce priveşte adaptarea acesteia scopurilor propuse<br />
• există identificată nevoia de spaţii de cazare pentru vârstnici, fiind prognozată o creştere a<br />
intrărilor acestora <strong>în</strong> sistem<br />
49
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• sunt spaţii de cazare de tip CIA, <strong>în</strong> alte locaţii din judeţ, care sunt revendicate sau<br />
retrocedate şi pentru care trebuie identificate soluţii de relocare<br />
• Soluţia integrată privind viziunea strategică pentru fiecare centru, <strong>în</strong> urma realizării<br />
proiectelor descrise, va fi prezentată <strong>în</strong> continuare şi va avea un orizont temporal de 3 – 5<br />
ani. Astfel vor fi prezentate propunerile pentru fiecare centru <strong>în</strong> parte, atât adulţi, cât şi<br />
copii.<br />
CP Orlat<br />
• ca urmare a implementării proiectului se vor renova, <strong>în</strong> conformitate cu standardele,<br />
scările 2 şi 4 ale clădirii, obţinându-se astfel un număr suplimentar de 50 – 60 locuri<br />
pentru beneficiari copii<br />
• <strong>în</strong> acest mod capacitatea globală a centrului creşte la aproximativ 100 beneficiari, <strong>în</strong><br />
condiţiile respectării standardelor privind suprafaţa raportată pe beneficiar, cât şi a<br />
condiţiilor de igienă şi trai<br />
• valorificarea unor spaţii excedentare şi adaptarea rapidă a acestora la standarde<br />
• <strong>în</strong> prima fază, locurile suplimentare obţinute vor fi utilizate pentru cazarea unor<br />
beneficiari, pentru aplicarea următoarelor proiecte prevăzute<br />
• <strong>în</strong> final, locurile suplimentare obţinute vor fi ocupate de alţi beneficiari, pentru<br />
reorganizarea altor centre<br />
Având <strong>în</strong> vedere rezultatele prognozate <strong>în</strong> urma realizării proiectului apar două variante<br />
de organizare ce pot fi avute <strong>în</strong> vedere:<br />
locuri<br />
Varianta I – se vor organiza două centre de plasament cu câte 50 locuri fiecare<br />
Varianta II – se va organiza un singur centru de plasament cu o capacitate mare de 100<br />
CP Gulliver Sibiu<br />
• copii de la CP Gulliver sunt transferaţi la CP Orlat sau la CP Orlat şi CP Cisnădie<br />
• se implementează proiectul prevăzut pentru clădirea de pe str. Hegel şi se realizează<br />
reorganizarea clădirii de pe str. Spartacus ca spaţiu pentru funcţionarea comisiilor pentru<br />
protecţia copilului şi de evaluare a persoanelor adulte cu handicap<br />
50
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• ca urmare a realizării celor două lucrări prevăzute, rezultatele vor fi următoarele: se va<br />
muta activitatea comisiilor <strong>în</strong>tr-un spaţiu adecvat <strong>în</strong> clădirea de pe str. Spartacus şi se vor<br />
obţine un număr maxim de 50 locuri la standardele prevăzute <strong>în</strong> clădirea de pe str. Hegel<br />
• Concluzionând, rezultatele finale vor fi următoarele:<br />
• se eliberează clădirea de pe str. Spartacus (aferentă acum CP Gulliver) fiind astfel<br />
disponibilă pentru organizarea activităţii comisiilor şi pentru organizarea serviciilor de<br />
specialitate aferente acesteia (clădirea beneficiază de o sală ce poate funcţiona ca sală de<br />
şedinţe, la etaj, iar la parter există spaţii ce pot fi amenajate cu destinaţia birou sau săli de<br />
şedinţă şi <strong>în</strong>truniri)<br />
• se poate realiza <strong>în</strong> clădirea de pe str. Hegel un centru de plasament pentru copilul <strong>în</strong><br />
dificultate / centru de plasament pentru copilul cu handicap cu o capacitate maximă de 50<br />
beneficiari (30 – 50 beneficiari, funcţie de posibilităţile ce vor fi evidenţiate de studiul de<br />
fezabilitate) adaptat total standardelor, eliminând astfel problemele identificate <strong>în</strong> faza de<br />
documentare<br />
Legendă:<br />
1. Transferarea copiilor de la CP Gulliver la CP Orlat sau CP Orlat şi CP Cisnădie<br />
2. Reorganizarea spaţiului de pe str. Spartacus pentru activităţile comisiilor, şi adaptarea<br />
spaţiului de pe str. Hegel la standarde pentru un CP<br />
3. Relocarea copiilor transferaţi la Orlat <strong>în</strong>apoi pe str. Hegel, şi instalarea comisiilor pe str.<br />
Spartacus.<br />
CP Orlat<br />
3<br />
Str. Hegel<br />
Gulliver Sibiu<br />
2<br />
Str. Spartacus<br />
Comisii<br />
1 1<br />
51<br />
3<br />
CP Cisnădie<br />
Perso<br />
nal
CP Cisnădie<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• cu investiţii minime, <strong>în</strong> acest caz se pot propune două variante de funcţionare <strong>în</strong> noul<br />
context<br />
• <strong>în</strong> ambele variante o prioritate extremă o reprezintă realizarea drumului de acces către<br />
centru – la momentul actual există un drum de acces care nu se prezintă <strong>în</strong> cele mai bune<br />
condiţii şi care se află pe o proprietate privată<br />
• pentru ambele variante prezentate, apare nevoia completării structurii de personal <strong>în</strong><br />
strictă concordanţă cu standardele existente – un punct slab al centrului la acest moment<br />
este faptul că schema de personal este extrem de redusă<br />
Drum de Personal<br />
CP Cisnădie<br />
acces<br />
Varianta I – utilizând spaţiile existente, având <strong>în</strong> vedere şi structura clădirii,<br />
amplasamentul şi accesul la şcolile din oraşul Cisnădie se poate organiza un centru de plasament<br />
pentru copii cu o capacitate de 30 locuri – <strong>în</strong> ideea extinderii numărului de beneficiari ce pot fi<br />
cazaţi <strong>în</strong> centru, se poate utiliza această capacitate pentru transferul altor beneficiari din alte<br />
centre de plasament.<br />
Varianta II – pe baza dotărilor existente, cu investiţii mici, se poate organiza un centru<br />
maternal cu o capacitate de 25 locuri care să răspundă nevoilor identificate <strong>în</strong> teritoriu şi<br />
priorităţilor identificate la nivel de direcţie.<br />
CP Agârbiciu<br />
• o variantă viabilă pentru acest centru, având <strong>în</strong> vedere faptul că acesta este plasat <strong>în</strong>tr-o<br />
zonă ceva mai izolată, cu acces mai greu la instituţiile şcolare este ca acest centru să se<br />
transforme, după finalizarea proiectelor de la CP Orlat şi CP Gulliver, <strong>în</strong> centru pentru<br />
<strong>în</strong>grijirea adulţilor de tip CIA - Centru de Integrare şi Asistenţă Socială<br />
• această soluţie este motivată şi de faptul că previziunile privind evoluţia nevoilor <strong>în</strong><br />
următoarea perioadă arată faptul că pe acest segment de nevoi se va <strong>în</strong>registra o creştere<br />
mai semnificativă<br />
• acest centru poate reprezenta şi o soluţie iniţială pentru beneficiari din CIA Biertan a cărui<br />
suprafaţă este, <strong>în</strong> proporţie de 2/3, retrocedat bisericii evanghelice<br />
52
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• locaţia este potrivită pentru implementarea unui asemenea centru <strong>în</strong> această zonă, spaţiile<br />
interioare pretându-se la o asemenea destinaţie, iar spaţiile exterioare sunt generoase, zona<br />
fiind una liniştită, aşa cum s-a precizat anterior<br />
Legendă:<br />
CP Agârbiciu<br />
4<br />
1. Transferarea copiilor de la CP Gulliver la CP Orlat sau CP Orlat şi CP Cisnădie<br />
2. Reorganizarea spaţiului de pe str. Spartacus pentru activităţile comisiilor, şi adaptarea<br />
spaţiului de pe str. Hegel la standarde pentru un CP<br />
3. Relocarea copiilor transferaţi la Orlat <strong>în</strong>apoi pe str. Hegel, şi instalarea comisiilor pe str.<br />
Spartacus.<br />
4. Mutarea copiilor de la CP Agârbiciu la noile centre renovate CP Gulliver de pe str. Hegel<br />
şi CP Orlat.<br />
5. Transformarea CP Agârbiciu <strong>în</strong> CIA Agârbiciu prin transferarea beneficiarilor de la CIA<br />
Biertan 1.<br />
CP Orlat<br />
CP Turnu Roşu şi CP Mediaş<br />
3<br />
4<br />
Str. Hegel<br />
1<br />
5<br />
Gulliver Sibiu<br />
Str. Spartacus<br />
Comisii<br />
CP Cisnădie<br />
Perso<br />
nal<br />
• ambele centre de plasament sunt constituite pe lângă şcoli speciale – la Turnu Roşu<br />
2<br />
CIA Biertan 1<br />
centrul de plasament este organizat <strong>în</strong>tr-o clădire separată de localul şcolii, <strong>în</strong> timp ce la<br />
53<br />
3<br />
1
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Mediaş centrul de plasament şi şcoala se află <strong>în</strong> aceiaşi clădire, făcându-se eforturi pentru<br />
separarea şi delimitarea activităţii<br />
• până <strong>în</strong> anul 2000 ambele şcoli au funcţionat ca şcoli cu internat, spaţiile destinate acum<br />
centrelor de plasament funcţionând anterior ca internate pentru aceste şcoli<br />
• administrarea acestora este, <strong>în</strong> ambele cazuri comună, directorii şcolilor fiind şi şefi ai<br />
centrelor, <strong>în</strong> timp ce la nivel superior şcolile sunt <strong>în</strong> administrarea Inspectoratului Şcolar<br />
Judeţean, iar centrele de plasament sunt <strong>în</strong> administrarea DGASPC<br />
• ambele centre sunt bine administrate, fondurile atrase pentru funcţionarea şcolilor fiind<br />
dirijate şi spre buna administrare a centrelor de plasament<br />
• <strong>în</strong> ambele locaţii s-au identificat spaţii excedentare sau neutilizate – <strong>în</strong> clădirea centrului<br />
de plasament de la Turnu Roşu un etaj <strong>în</strong>treg nu este utilizat, numărul de beneficiari<br />
existent la acest moment acoperind doar parterul clădirii<br />
• spaţiile destinate bucătăriei şi servirii mesei sunt comune, atât pentru uzul şcolii, cât şi<br />
pentru beneficiarii centrului de plasament<br />
În această situaţie pot fi propuse două variante strategice ce pot fi avute <strong>în</strong> vedere pentru<br />
următoarea perioadă.<br />
Varianta I – revenirea la situaţia din anul 2000 prin reorganizarea acestor instituţii <strong>în</strong><br />
şcoli cu internat. În această situaţie, spaţiile centrelor de plasament ar redeveni internate pentru<br />
şcoli, fiind <strong>în</strong> administrarea ISJ. Pentru beneficiarii ce aparţin direcţiei, aceasta va plăti către ISJ<br />
serviciile de cazare, masă şi utilităţi.<br />
Soluţia propusă pare a fi agreată şi de către şefii de centre şi de către reprezentanţii DG.<br />
Un exemplu <strong>în</strong> acest sens este Centrul pentru Educaţie Incluzivă din Sibiu nr. 2 de pe str. Andrei<br />
Şaguna care este organizat <strong>în</strong> acest fel. Administrarea ar fi mult mai eficientă, iar gradul de<br />
implicare al managementului va fi mult mai ridicat.<br />
Varianta II – <strong>în</strong> situaţia <strong>în</strong> care prima variantă nu este considerată a fi viabilă va fi luată <strong>în</strong><br />
considerare conservarea spaţiilor excedentare, acestea putând fi utilizate de către DG sau de<br />
către <strong>Consiliul</strong> Judeţean ca resurse <strong>în</strong> posibile parteneriate cu ONG-uri sau fundaţii pentru<br />
dezvoltarea unor servicii care să satisfacă viitoare nevoi identificate <strong>în</strong> aceste zone.<br />
CP Speranţa Sibiu<br />
• este un centru relativ nou, construit conform standardelor existente<br />
54
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• asigură tratamente de recuperare atât pentru beneficiarii centrului, cât şi pentru cei care<br />
provin din afara centrului<br />
• este necesară o mai bună defalcare a cheltuielilor, separând cheltuielile privind prestaţiile<br />
pentru beneficiarii din afara centrului, astfel <strong>în</strong>cât să se reflecte adevăratele preţuri pe<br />
beneficiar din cadrul acestui centru<br />
• <strong>în</strong> acest moment structura şi dotarea centrului este bună şi corespunde standardelor, fiind<br />
recomandat ca acest centru să funcţioneze <strong>în</strong> continuare <strong>în</strong> acelaşi mod<br />
Complexul de servicii comunitare (CSC) Prichindelul<br />
• oferă o plajă largă de servicii de asistenţă socială: Centrul pentru copii cu handicap: 50 de<br />
locuri, ocupate 46 – Centrul pentru primire <strong>în</strong> regim de urgenţă: 15 locuri, ocupate 11 –<br />
Centrul maternal: prevăzut pentru 6 mame şi 6 copii, ocupat de 5 mame cu 9 copii –<br />
Centrul de consiliere şi sprijin pentru părinţi şi copii<br />
• este compus, <strong>în</strong> principiu, din patru corpuri de clădire (pavilioane)<br />
• există o solicitare de retrocedare – pavilioanele 1, 2, 3 sunt cerute de Consistorul<br />
Evanghelic, pavilionul 4 este solicitat de Parohia Evanghelică<br />
• nevoie stringentă pentru unele lucrări de investiţii – pavilionul 1: reabilitarea interiorului<br />
etajului 1 <strong>în</strong> totalitate: uşi, geamuri, zugrăveală, lambriuri, amenajarea a trei băi (una la<br />
parter, două la etaj), sistemul de <strong>în</strong>călzire trebuie refăcut <strong>în</strong> totalitate, exteriorul necesită<br />
zugrăvit şi reparaţii – pavilionul 3: subzidire, reparaţie colţ nord-estic cu fisuri mari –<br />
pavilionul 4: scocuri, şarpantă<br />
• pavilionul 2 a fost reabilitat la exterior printr-un proiect realizat cu Banca Mondială<br />
Varianta I – CSC Prichindelul este un centru de tradiţie, aflat <strong>în</strong> centrul municipiului,<br />
oferind o gamă largă de servicii.<br />
Plecând de la ideea că o variantă de bază a planului strategic are <strong>în</strong> vedere faptul că se va<br />
executa o coordonare mult mai bună a cazurilor dacă asistenţii sociali – responsabili de caz îşi<br />
vor desfăşura activitatea la nivel de centre, atunci 3/4 din asistenţii sociali existenţi vor fi<br />
distribuiţi pe centre, conform planurilor strategice menţionate anterior, iar 1/4 dintre aceştia vor<br />
rămâne la DG pentru preluarea şi instrumentarea cazurilor noi, iar activităţile comisiilor pentru<br />
persoanele cu handicap şi pentru copii aflaţi <strong>în</strong> plasament şi a serviciilor aferente acestora se<br />
vor muta <strong>în</strong> sediul ce va funcţiona <strong>în</strong> clădirea de pe str. Spartacus, a actualului CP Gulliver,<br />
55
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
atunci la <strong>în</strong> spaţiile direcţiei de pe str. Mitropoliei se vor elibera spaţii <strong>în</strong> care se vor putea aduce<br />
activităţile direcţiei desfăşurate acum <strong>în</strong> pavilionul 4 de la CSC Prichindelul – clădirea dinspre<br />
şos. Alba Iulia.<br />
În pavilionul 3 funcţionează, la acest moment, doar activitatea Fundaţiei ProVita, clădirea<br />
fiind afectată serios de o mişcare de teren, colţul nord-estic fiind fisurat şi deplasat.<br />
Pe baza acestor premise, varianta acesta propune, <strong>în</strong> fapt, eliberarea a două clădiri din<br />
actuala configuraţie a CSC Prichindelul – pavilioanele 3 şi 4 – care pot fi puse astfel la<br />
dispoziţia C.J. Sibiu, centrul funcţionând <strong>în</strong> continuare cu toate activităţile menţionate anterior.<br />
Prichindelul Sibiu<br />
Legendă:<br />
Pavilionul 1<br />
1. Eliberarea pavilioanelor 3 şi 4 prin mutarea comisiilor din Pavilionul 4 <strong>în</strong> noul sediu<br />
renovat de pe str. Spartacus, şi prin relocarea fundaţiei ProVita din Pavilionul 3 <strong>în</strong> alt<br />
spaţiu.<br />
<strong>Consiliul</strong><br />
Județean<br />
Sibiu<br />
Pavilionul 2<br />
Pavilionul 3<br />
Pavilionul 4<br />
2. Pavilioanele 3 şi 4 vor fi puse la dispoziţia C.J. Sibiu; Pavilioanele 1 şi 2 vor funcţiona <strong>în</strong><br />
continuare cu toate activităţile menţionate anterior.<br />
Varianta II – pleacă de la premisa că există posibilitatea revendicării şi retrocedării<br />
clădirilor, fiind astfel dificil de a mai executa investiţii <strong>în</strong> acest centru. Astfel propunerea<br />
potenţială pentru această variantă, descrisă şi la una din variantele anterioare, va fi:<br />
• Complexul de servicii Prichindelul se desfiinţează, spaţiile rămânând la dispoziţia CJ<br />
Sibiu pentru organizarea altor activităţi<br />
1<br />
Fundația<br />
ProVita<br />
2 1<br />
56<br />
Gulliver Sibiu<br />
Str. Spartacus
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• beneficiarii copii cu handicap ar trebui relocaţi spre un centru nou<br />
Prichindelul Sibiu<br />
Retrocedare ‚<br />
desființare<br />
Rezultate preconizate<br />
• este eliberat un spaţiu <strong>în</strong> zona centrală a municipiului Sibiu ce poate primi alte destinaţii<br />
• beneficiarii relocaţi nu mai pot beneficia de recuperare sau de tratamente specifice – o<br />
parte dintre beneficiari urmează servicii de recuperare la CP Speranţa, care funcţionează<br />
la capacitate maximă, neputând primi pe cei ce au nevoie de recuperare <strong>în</strong> regim<br />
instituţionalizat, o parte din beneficiarii relocaţi nu vor mai putea urma şcolile speciale din<br />
Sibiu<br />
• Complexul de servicii Prichindelul are deja organizate o serie de servicii – centru<br />
maternal, centru de urgenţe, grădiniţă specială – care nu ar mai fi funcţionale<br />
• justificarea acestei variante conduce la ideea construirii unui centru nou pentru<br />
beneficiarii copii cu handicap <strong>în</strong> Sibiu – soluţie care prevede investiţii de valori mari şi<br />
identificarea unei locaţii potrivite<br />
Centrul de zi „Sf. Andrei” Mediaş<br />
• singura instituţie de stat cu această misiune (pentru salvarea despărţirii de familie) din<br />
judeţul Sibiu<br />
• resursă mare pentru direcţie – aceasta e scutită de multe probleme şi de rezolvarea unor<br />
cazuri<br />
Pavilionul 1<br />
Pavilionul 2<br />
Pavilionul 3<br />
Pavilionul 4<br />
• se acordă servicii individualizate pe fiecare copil<br />
57<br />
Relocarea copiilor cu handicap<br />
spre un centru nou<br />
Fundația<br />
ProVita<br />
Gulliver Sibiu<br />
Str. Spartacus
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• beneficiarul nu poate veni uşor <strong>în</strong> centru (nu există mijloace de transport)<br />
• <strong>în</strong> clădire mai funcţionează un centru Pruncul Iisus – Caritas Blaj (Greco-Catolic) –<br />
funcţionează <strong>în</strong> comodat din 2003 (din 2007 fizic) până <strong>în</strong> 2013, ca urmare cresc costurile<br />
pe beneficiar prin includerea costurilor legate de utilităţi de la acest centru<br />
• nevoia unor investiţii (mobilier, rampă pentru persoane cu handicap, tâmplărie PVC<br />
termopan, calorifere <strong>în</strong>locuite) – separarea <strong>în</strong>călzirii şi utilităţilor de centrul Caritas care<br />
funcţionează la parterul clădirii<br />
Variantă propusă – schimbarea destinaţiei din centru de zi <strong>în</strong> unitate de <strong>în</strong>grijire la<br />
domiciliu, fiind pusă la dispoziţie pentru funcţionarea reţelei de către DG.<br />
CITO Dumbrăveni<br />
• centrul a fost unul mamut cu un număr de 450 beneficiari <strong>în</strong> anii 2005 – 2006, de atunci<br />
trecându-se la o reorganizare continuă pentru adaptarea la standarde şi reducerea<br />
numărului de beneficiari<br />
• <strong>în</strong> urma reorganizării continue a centrului au apărut, pe bază de proiecte, următoarele<br />
centre, unele finalizate, altele <strong>în</strong> curs de construcţie:<br />
• CITO Mediaş – 43 beneficiari<br />
• CRR Tălmaciu – 50 beneficiari - adulţi cu handicap mediu şi grav<br />
• CRR Mediaş – <strong>în</strong> construcţie – prognozat 50 beneficiari<br />
• CRR Cisnădie – <strong>în</strong> construcţie – prognozat 50 beneficiari<br />
• CIA Dumbrăveni – <strong>în</strong> organizare – prognozat 50 beneficiari<br />
• proiectul de restructurare prevede ca <strong>în</strong> centru să rămână un număr de 110 beneficiari –<br />
persoane cu handicap locomotor, vizual sau auditiv<br />
• pentru adaptarea la standarde <strong>în</strong> corpul principal trebuie executate investiţii serioase, cu<br />
intervenţii ce vizează renovarea integrală a tuturor spaţiilor, a instalaţilor de utilităţi<br />
(instalaţie electrică, instalaţie <strong>în</strong>călzire, instalaţii apă şi canalizare, tâmplărie şi feronerie –<br />
uşi, geamuri, izolare termică şi investiţii la acoperişul centralei termice care prezintă<br />
infiltraţii serioase)<br />
• corpul B e necesar să intre <strong>în</strong> conservare – circa 1225 m2 nu se vor utiliza<br />
• atelierele şi gospodăria anexă, care ocupă 4825 m2, vor fi preluate de către Primăria<br />
Dumbrăveni<br />
58
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Variantă propusă – renovarea integrală a corpului principal pe baza unui proiect cu<br />
finanţare europeană. Pe timpul executării lucrărilor de investiţii beneficiarii pot fi cazaţi <strong>în</strong><br />
corpul B al complexului, propus acum pentru intrarea <strong>în</strong> conservare.<br />
În acest mod se va realiza <strong>în</strong> final un centru modern – dotat la standarde.<br />
CRRPH Tălmaciu<br />
• este un centru, relativ, nou – construit la standarde, cu locuinţe de tip familial<br />
• are un număr constant de beneficiari <strong>în</strong> perioada 2005 – 2009<br />
• nu sunt probleme speciale legate de investiţii şi de spaţiile de cazare<br />
• se pot propune proiecte de restructurare a centrului <strong>în</strong> momentul când există posibilităţi de<br />
finanţare pentru aducerea la un număr de 50 beneficiari<br />
CRRN Râul Vadului<br />
• şi aici există un număr constant de beneficiari <strong>în</strong> perioada 2005 – 2009<br />
• există probleme legate de compartimentarea spaţiilor, dar, din punct de vedere al spaţiului<br />
pe beneficiar, acesta se <strong>în</strong>cadrează <strong>în</strong> standarde, primind avizele de funcţionare<br />
• se pot propune proiecte de restructurare a centrului şi de compartimentare a spaţiilor <strong>în</strong><br />
momentul când există posibilităţi de finanţare pentru reducerea numărului de beneficiari<br />
CRR Tălmaciu<br />
• este un centru nou, dat <strong>în</strong> funcţiune <strong>în</strong> iunie 2009<br />
• este adaptat standardelor<br />
• aici sunt cazaţi 50 beneficiari cu handicap mediu şi grav proveniţi de la CITO<br />
Dumbrăveni<br />
• fiind proaspăt <strong>în</strong>fiinţat nu sunt probleme speciale de funcţionare sau legate de investiţii<br />
CITO Mediaş<br />
• este un centru nou, dat <strong>în</strong> funcţiune <strong>în</strong> 2007, care funcţionează pe lângă Fundaţia Speranţa<br />
Mediaş<br />
• clădirea este nouă, <strong>în</strong> mare parte <strong>în</strong> conformitate cu standardele, deci nu e nevoie de<br />
investiţii de anvergură<br />
59
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
CIA Biertan 1 şi CIA „Episcop Nicolae Popovici” Biertan<br />
CIA Biertan 1<br />
• unitatea funcţionează <strong>în</strong> 3 clădiri vechi, din care două – <strong>în</strong> care se găsesc serviciile – sunt<br />
clădiri retrocedate<br />
• <strong>în</strong> 2006, corpurile B şi C, <strong>în</strong> care se află şi blocul alimentar, bucătăria şi sala de mese, au<br />
fost retrocedate către Biserica Evanghelică. Aceasta a <strong>în</strong>chiriat corpurile <strong>Consiliul</strong>ui<br />
Judeţean, la tariful de 5000 RON/lună. Corpul A rămâne tot <strong>în</strong> proprietatea CJ<br />
• <strong>în</strong> momentul actual nu se respectă standardul legat de numărul de locuri pe cameră şi<br />
numărul de duşuri raportat la numărul de beneficiari<br />
• sunt 70 de locuri aprobate, iar <strong>în</strong> centru se află 62 de beneficiari, cu vârste cuprinse <strong>în</strong>tre<br />
55 şi 97 de ani, majoritatea cu handicap neuropsihic<br />
• nu există <strong>în</strong>călzire centrală, <strong>în</strong>călzirea se face cu sobe de teracotă<br />
CIA „Episcop Nicolae Popovici” Biertan<br />
• este un centru nou <strong>în</strong>fiinţat, pe baza unor fonduri PHARE<br />
• a fost gândit să funcţioneze <strong>în</strong> simbioză cu CIA Biertan 1, primind mâncarea şi folosind<br />
spălătoria acestuia din urmă<br />
• s-a realizat pentru a descongestiona puţin activitatea de la CIA Biertan 1<br />
• fiind nou realizat, nu prezintă probleme legate de investiţii, fiind ocupat la capacitate<br />
maximă<br />
Pe baza acestor aspecte constatate la CIA Biertan 1 şi CIA „Episcop Nicolae Popovici”<br />
Biertan se pot propune mai multe variante pentru soluţionarea problemelor identificate.<br />
Varianta I – relocarea beneficiarilor existenţi la viitorul CIA Agârbiciu – propus ca<br />
urmare a reorganizării actualului centru de plasament din localitate – sau la CIA Agnita.<br />
Astfel corpurile B şi C vor rămâne la dispoziţia Bisericii Evanghelice, iar corpul A va<br />
rămâne la dispoziţia C. J. Sibiu şi va putea fi valorificat ulterior sau va fi utilizat pentru alte<br />
activităţi. Este varianta cea mai fezabilă, ce poate fi realizată cu costuri minime, rezolvând<br />
problema legată de proprietatea a 2/3 din centru.<br />
60
<strong>Consiliul</strong><br />
Județean<br />
Sibiu<br />
CIA Biertan 1<br />
Biserica<br />
Evanghelică<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Varianta II – C. J. Sibiu deţine teren de 16719 m 2 , <strong>în</strong>tăbulat (cu ridicare topo), comasat,<br />
care este denumit teren de construcţie şi are toate utilităţile lângă el – la ieşirea din Biertan spre<br />
Richiş. Se poate construi pe acest teren un centru nou, cu o capacitate sporită (100 locuri),<br />
realizat la standarde, <strong>în</strong> care pot fi mutaţi atât beneficiarii din CIA Biertan 1, cât şi cei din CIA<br />
„Episcop Nicolae Popovici” Biertan – <strong>în</strong> momentul <strong>în</strong> care se finalizează monitorizarea<br />
proiectului prin care s-a <strong>în</strong>fiinţat CIA „Episcop Nicolae Popovici” Biertan.<br />
Soluţia este una care poate fi implementată <strong>în</strong>tr-o perioadă mai lungă de timp, cheltuielile<br />
de execuţie sunt ridicate – fiind vorba de o construcţie nouă. Bugetul prevăzut de C. J. Sibiu<br />
pentru perioada de derulare a <strong>masterplan</strong>ului nu permite <strong>în</strong>cadrarea <strong>în</strong> sumele stabilite pentru<br />
realizarea acestei investiţii.<br />
Corpul A<br />
Corpul B<br />
Corpul C<br />
Beneficiari<br />
CIA Agârbiciu<br />
La sfârşitul realizării şi implementării investiţiei vor rămâne la dispoziţia C.J. Sibiu corpul<br />
A de clădire de la CIA Biertan 1 şi tot spaţiul de la CIA „Episcop Nicolae Popovici” Biertan.<br />
61
CIA Biertan 1<br />
Biserica<br />
Evanghelică<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Varianta III – extinderea corpului A existent valorificând curtea (1374 m 2 ) şi grădina<br />
(1604 m 2 ) – aflate <strong>în</strong> proprietatea C. J. Sibiu – prin realizarea unei construcţii noi pe aceste<br />
terenuri. În această clădire s-ar muta beneficiarii cazaţi <strong>în</strong> corpurile B şi C, eliberându-se astfel<br />
clădirile retrocedate pentru care se plăteşte actualmente chirie.<br />
Prin realizarea acestei investiţii se aglomerează spaţiul avut la dispoziţie, construcţia<br />
trebuie să vină cu soluţii speciale terenul fiind <strong>în</strong> pantă accentuată, costurile legate de realizarea<br />
investiţiei sunt mari – trebuie realizate şi utilităţile (bucătărie, sală de mese, bloc alimentar).<br />
CIA Biertan 1<br />
Biserica<br />
Evanghelică<br />
CSC Agnita<br />
Corpul A<br />
Corpul B<br />
Corpul C<br />
Corpul A<br />
Corpul B<br />
Corpul C<br />
<strong>Consiliul</strong><br />
Județean<br />
Sibiu<br />
Beneficiari<br />
Extindere Corpul A<br />
• este localizat <strong>în</strong>tr-o clădire veche, cu multe probleme de structură<br />
62<br />
CIA „Episcop Nicolae<br />
Popovici” Biertan<br />
Construcție<br />
nouă pe terenul<br />
de la ieşirea<br />
spre Richiş
•<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
realizarea unui centru destinat <strong>în</strong>grijirii vârstnicilor. Acest proiect vine <strong>în</strong> <strong>în</strong>tâmpinarea<br />
previziunilor<br />
privind evoluţia nevoilor care arată o creştere pe acest segment de nevoi.<br />
coordonarea direcţiei, sau pentru realizarea<br />
unei unităţi de tip UAMS, pentru care există cerinţe<br />
<strong>în</strong> creştere <strong>în</strong> următoarea perioadă.<br />
nevoilor <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> şi cu spaţiile<br />
şi unităţile aflate acum <strong>în</strong> subordinea<br />
DGASPC<br />
Sibiu, atât la nivel de copii, cât şi de adulţi.<br />
Propunerile prezentate au apărut <strong>în</strong> urma vizitelor <strong>în</strong> centre, pe baza <strong>în</strong>ţelegerii nevoilor<br />
de dezvoltare a sistemului şi abordarea unitară şi cu o viziune globală a acestora, pentru că una<br />
dintre problemele identificate a fost că sistemul s-a dezvoltat fără o vizune de ansamblu, prin<br />
investiţii şi rezolvări de situaţii punctuale,<br />
fără a se baza pe o vizune strategică pe termen lung la<br />
nivelul<br />
superior al organizaţiei.<br />
3.<br />
local.<br />
spaţiile nu sunt adaptate standardelor, unele dintre acestea fiind chiar greu de adaptat<br />
Variante propuse – aşa cum a fost prezentat anterior, pentru acest spaţiu se propune un<br />
proiect care să finanţeze renovarea clădirilor şi adaptarea acestora la standardele existente pentru<br />
Proiectul poate fi realizat pentru realizarea unui centru de tip CIA care va rămâne sub<br />
Concluzionând se poate afirma că se propune o strategie coerentă, cu o viziune de<br />
ansamblu asupra modalităţilor de rezolvare a problemelor din sistem, <strong>în</strong> concordanţă cu evoluţia<br />
Crearea la nivelul judeţului Sibiu a unor reţele flexibile de servicii de prevenire care să<br />
reducă intrările <strong>în</strong> sistemul de protecţie şi să răspundă nevoilor identificate la nivel<br />
1) Reţea de <strong>în</strong>grijire la domiciliu<br />
Analizele din primele capitole ale lucrării demonstrează faptul că există o tendinţă de<br />
creştere a nevoilor de asistenţă socială pe sectorul persoanelor vârstnice. Gama nevoilor<br />
constatate este diversă, <strong>în</strong>să important este că, pentru a limita intrările<br />
<strong>în</strong> sistemul<br />
instituţionalizat<br />
al <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> trebuie să crească activităţile de prevenire.<br />
Un segment important vizat de asistenţa socială, care se <strong>în</strong>cadrează <strong>în</strong> serviciile de<br />
prevenire, şi care este <strong>în</strong>că foarte puţin acoperit este cel legat de <strong>în</strong>grijirea la domiciliu a<br />
persoanelor vârstnice.<br />
63
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Pornind de la modelul de bună practică aplicat de organizaţia CARITAS Alba Iulia <strong>în</strong><br />
judeţul Harghita, cu extindere, apoi, <strong>în</strong> cinci judeţe – Harghita (7 echipe), Covasna (1 echipă),<br />
Mureş (3 echipe), Alba (1 echipă)şi Hunedoara (1 echipă) – şi luând <strong>în</strong> considerare avantajele<br />
prezentate de acest tip de serviciu, cât şi orientările existente la nivelul Uniunii Europene,<br />
propunem iniţierea unui proiect şi lansarea unui program la nivelul <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu<br />
pentru implementarea acestui tip de serviciu.<br />
Proiectul poate fi lansat de către <strong>Consiliul</strong> Judeţean şi va fi atribuit spre implementare<br />
unor ONG –uri pe bază de licitaţie publică <strong>în</strong> conformitate cu prevederile legale <strong>în</strong> vigoare,<br />
menţionate la capitolul „Oportunităţi de finanţare a unor SAS de către C. J. Sibiu – Analiza<br />
axiologică a legislaţiei”.<br />
Finanţarea proiectului se va face, <strong>în</strong> parte din surse ale bugetului <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean, o<br />
parte din surse ale Consiliilor Locale implicate <strong>în</strong> proiect, o parte din fonduri provenite de la Casa<br />
Judeţeană de Asigurări de Sănătate, iar după obţinerea acreditării organizaţiei prestatoare, din<br />
fonduri prevăzute de Legea 34/1998 - privind acordarea unor subvenţii asociaţiilor si fundaţiilor<br />
române cu personalitate juridică, care <strong>în</strong>fiinţează şi administrează unităţi de asistenta socială.<br />
Ponderea cu care contribuie fiecare sursă este prezentată <strong>în</strong> calculul estimativ existent <strong>în</strong> anexele<br />
lucrării.<br />
Propunerea este ca <strong>în</strong> prima fază aceste reţele să fie create punctual, cu sprijinul a câtorva<br />
Consilii Locale (o propunere ar fi ca zonele vizate iniţial să fie Mărginimea Sibiului/Sălişte,<br />
Cisnădie, Avrig, Agnita şi Tălmaciu), urmând apoi, ca treptat reţeaua să se extindă tot mai mul, <strong>în</strong><br />
final aceasta trebuind să acopere nevoile la nivelul <strong>în</strong>tregului judeţ.<br />
Activităţile ce trebuie <strong>în</strong>treprinse pentru lansare şi derularea proiectului sunt următoarele:<br />
• negocierea cu Consiliile Locale<br />
• demararea procedurilor de licitaţie<br />
• selecţia ofertei câştigătoare<br />
• implementarea proiectelor din cadrul programului de asistenţă la domiciliu a<br />
vârstnicilor<br />
• extinderea reţelei la nivelul <strong>în</strong>tregului judeţ<br />
64
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
2) Reţea de centre de zi şi centre de consiliere pentru copil şi familie<br />
Pornind de la aceleaşi necesităţi de realizare a activităţilor de prevenire, identificând <strong>în</strong><br />
prognozele prezentate <strong>în</strong> cadrul primelor capitole o creştere a acestui tip de nevoi ce aparţin<br />
<strong>domeniul</strong>ui <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>, propunem <strong>în</strong>fiinţarea unor reţele de centre de zi şi centre de<br />
consiliere pentru copil şi familie etapizat, prima dată la nivelul unor consilii locale din judeţ,<br />
urmând ca apoi această reţea să se extindă treptat la nivelul <strong>în</strong>tregului judeţ.<br />
Procedura de lansare şi implementare a proiectului trebuie să fie asemănătoare cu cea<br />
prezentată anterior pentru reţelele de <strong>în</strong>grijire la domiciliu, identificându-se surse la nivelul<br />
bugetului C. J. Sibiu pentru lansarea şi finanţarea acestor proiecte.<br />
Ca şi <strong>în</strong> cazul precedent, activităţile ce trebuie <strong>în</strong>treprinse pentru lansare şi derularea<br />
proiectului sunt următoarele:<br />
• negocierea cu Consiliile Locale<br />
• demararea procedurilor de licitaţie<br />
• selecţia ofertei câştigătoare<br />
• implementarea proiectelor din cadrul programului de <strong>în</strong>fiinţarea unor reţele de centre<br />
de zi şi centre de consiliere pentru copil şi familie<br />
• extinderea reţelei la nivelul <strong>în</strong>tregului judeţ<br />
3) Reţea de centre de voluntariat şi centre de informare<br />
Scopul funcţionării centrelor de voluntariat constă <strong>în</strong> valorificarea potenţialului uman<br />
existent la nivel local şi formarea unei atitudini civice, demnă de statutul de cetăţean al Uniunii<br />
Europene, care influenţează crearea şi punerea <strong>în</strong> practică a politicilor <strong>sociale</strong> la nivel local.<br />
Circuitul informaţional definitoriu pentru funcţionarea eficientă a oricărui sistem de<br />
asistenţă socială va fi realizat <strong>în</strong> cadrul unor centre de informare a cetăţenilor pe <strong>domeniul</strong><br />
social, care vor duce informaţia de specialitate, <strong>în</strong>tr-un limbaj accesibil, mai aproape de mediul<br />
de rezidenţă al locuitorilor judeţului Sibiu.<br />
Procedura de lansare şi implementare a proiectului trebuie să fie aceiaşi cu cea prezentată<br />
anterior pentru celelalte tipuri de reţele, identificându-se surse la nivelul bugetului C. J. Sibiu<br />
pentru lansarea şi finanţarea acestor proiecte.<br />
Ca şi <strong>în</strong> cazurile precedente, activităţile ce trebuie <strong>în</strong>treprinse pentru lansarea şi derularea<br />
proiectului sunt următoarele:<br />
65
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• negocierea cu Consiliile Locale<br />
• demararea procedurilor de licitaţie<br />
• selecţia ofertei câştigătoare<br />
• implementarea proiectelor din cadrul programului de <strong>în</strong>fiinţarea unor reţele de centre<br />
de centre de voluntariat şi centre de informare<br />
• extinderea reţelei la nivelul <strong>în</strong>tregului judeţ<br />
În final toate aceste reţele propuse vor trebui să funcţioneze integrat bazându-se pe toate<br />
resursele existente la dispoziţie, creând baze de date comune care să fie utilizate de toate aceste<br />
reţele pentru satisfacerea nevoilor existente <strong>în</strong> teritoriu şi creşterea gradului de satisfacţie a<br />
beneficiarilor. Coordonarea tuturor reţelelor se va realiza de către DG, care va evalua continuu<br />
nevoile şi resursele existente la nivel local, <strong>în</strong>tr-o structură unică şi integrată.<br />
Macro şi micro managementul<br />
Pentru a-şi <strong>în</strong>deplini misiunea de a asigura dezvoltarea socială a judeţului utilizând<br />
instrumente ce refac, dezvoltă şi consolidează capacităţile individuale şi comunitare <strong>în</strong> scopul de<br />
a face faţă problemelor şi situaţiilor dificile cu care acestea se confruntă, <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu<br />
va interveni <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> la nivelul judeţului Sibiu prin intermediul DG,<br />
(instituţie cu personalitate juridică aflată <strong>în</strong> subordinea sa) precum şi prin intermediul celor două<br />
unităţi medico-<strong>sociale</strong> - Unitatea de Asistenţă Medico-Socială Sibiu şi Unitatea de Asistenţă<br />
Medico-Socială Sălişte (instituţii publice rezidenţiale, cu personalitate juridică, <strong>în</strong> subordinea<br />
<strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu).<br />
În cadrul macrosistemului de asistenţă socială de la nivelul judeţului Sibiu:<br />
• DG îşi păstrează rolul de aplicare a politicilor <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> protecţiei copilului,<br />
familiei, persoanelor singure, persoanelor vârstnice, persoanelor cu handicap, precum<br />
şi a oricăror persoane vulnerabile sau aflate <strong>în</strong> nevoie<br />
• UAMS-urile îşi păstrează rolul de a acorda predominant servicii de <strong>în</strong>grijire, servicii<br />
medicale, precum şi servicii <strong>sociale</strong> persoanelor cu nevoi medico-<strong>sociale</strong>, persoanelor<br />
cu domiciliul stabil <strong>în</strong> localităţile judeţului Sibiu.<br />
DG va fi structura care va asigura dezvoltarea socială a judeţului dezvoltând un sistem<br />
alcătuit din mai multe reţele de servicii adaptate nevoilor şi resurselor persoanelor menţionate<br />
66
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
anterior. Pentru acest lucru, DG îşi va <strong>în</strong>deplini atribuţiile prevăzute de lege, având următoarele<br />
roluri:<br />
• de strateg, prin care va elabora strategii şi planuri de acţiune <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong><br />
<strong>sociale</strong> <strong>în</strong> parteneriat cu toate instituţiile / organizaţiile din sistem, asigurând astfel<br />
punerea <strong>în</strong> practică a politicilor <strong>sociale</strong> judeţene ce au ca obiectiv comun dezvoltarea<br />
socială a judeţului Sibiu;<br />
• de coordonare a sistemului de asistenţă socială la nivelul judeţului Sibiu şi implicit a<br />
activităţilor de asistenţă socială ce presupun funcţionarea acestuia;<br />
• de administrare eficientă a fondurilor pe care le are la dispoziţie <strong>în</strong> favoarea<br />
beneficiarilor/clienţilor/serviciilor <strong>sociale</strong> ;<br />
• de colaborare activă şi reală cu toţi partenerii sociali (serviciile publice deconcentrate<br />
ale ministerelor şi instituţiilor care au responsabilităţi <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>,<br />
cu serviciile publice locale de asistenţă socială, precum şi cu reprezentanţii societăţii<br />
civile care desfăşoară activităţi <strong>în</strong> domeniu) pentru a asigura coerenţa sistemului<br />
evitând suprapunerile, sincopele şi fragmentările acestuia;<br />
• de execuţie, prin asigurarea mijloacelor umane, materiale şi financiare necesare pentru<br />
implementarea strategiilor <strong>în</strong> domeniu, precum şi pentru soluţionarea urgenţelor<br />
<strong>sociale</strong> individuale şi colective la nivelul judeţului Sibiu;<br />
• de reprezentare a <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu pe plan intern şi extern, <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong><br />
<strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> şi protecţiei persoanelor aflate in dificultate.<br />
Pentru punerea <strong>în</strong> practică a politicilor judeţene, CJ prin DG va asigura <strong>în</strong> maximum un<br />
an crearea unor reţele comunitare zonale care să cuprindă cel puţin câte un complex de servicii<br />
comunitare <strong>în</strong> raport direct cu nevoile şi resursele individuale, comunitare, judeţene. Aceste reţele<br />
vor fi create prin intermediul parteneriatelor public-private.<br />
Astfel, DG îşi va plia activitatea pe un sistem de coordonare organizatoric/funcţional<br />
suplu, flexibil, adaptat serviciilor solicitate de comunitate.<br />
La nivel micro, <strong>în</strong> perioada 2010 – 2020 sistemul de asistenţă socială propune aşezarea<br />
pe acelaşi palier a nevoilor persoanelor aflate <strong>în</strong> dificultate cu resursele de care acestea dispun, cu<br />
alte cuvinte <strong>în</strong> centrul sistemului judeţean revine beneficiarului cu nevoile şi resursele sale.<br />
Metoda folosită pentru furnizarea de servicii de asistenţă socială va fi tot managementul de caz,<br />
<strong>în</strong>să <strong>în</strong>tr-o abordare specifica noii etape de dezvoltare a <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> şi conformă cu politica<br />
67
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
socială europeană: alocarea eficientă a resurselor <strong>în</strong> rezolvarea cazurilor, astfel <strong>în</strong>cât să se<br />
<strong>în</strong>registreze rezultate pozitive pentru asistaţi şi costuri reduse pentru servicii.<br />
Managementul de caz va fi asigurat de către managerii de caz din cadrul instituţiilor /<br />
organizaţiilor furnizoare de servicii <strong>sociale</strong> publice sau private. Respectiv, <strong>în</strong> cazul DG,<br />
managerii de caz, precum şi echipa multidisciplinară vor fi <strong>în</strong> centrele care asigură protecţia<br />
asistaţilor: centre de zi, centre de primire urgenţă, centre maternale, altele precum şi <strong>în</strong> celelalte<br />
unităţi furnizoare de servicii <strong>sociale</strong> ale DG sau aflate <strong>în</strong> subordinea DG). Dacă aceste unităţi ale<br />
DG sau aflate <strong>în</strong> subordinea sa nu vor reuşi să asigure managementul de caz, acesta va putea fi<br />
asigurat de către ONG-uri,Cabinete specializate, firme din domeniu, etc. prin contractarea acestui<br />
tip de serviciu.<br />
Şi din punct de vedere al <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> Judeţul Sibiu va respecta cele 5 zone<br />
geografice: Zona Sibiu, zona Mărginimea Sibiului, zona Valea Oltului, zona Valea Secaşelor-<br />
valea Târnavelor, zona Valea Hârtibaciului.<br />
68
Zona 2<br />
Mărginimea<br />
Sibiului<br />
ONG-uri<br />
Primării<br />
Biserici<br />
LEGENDĂ:<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
CZ<br />
CU<br />
CC CR2<br />
Alţi<br />
furnizori<br />
ONG-uri<br />
D2<br />
Zona 1<br />
Sibiu<br />
AP<br />
ÎD<br />
Biserici<br />
Alţi<br />
furnizori<br />
CZ<br />
SU<br />
CC CR1<br />
D1<br />
Primării<br />
Zona 5<br />
Valea Secaşelor -<br />
Valea Târnavelor<br />
Primării ONG-uri<br />
AP<br />
ÎD<br />
CC<br />
Dezvoltarea reţelelor suport de asistenţă socială pentru fiecare zonă<br />
CZ – centre de zi CR – centru de resurse<br />
CC – centre de consiliere D – dispecerat<br />
SU – servicii de intervenţie <strong>în</strong> regim DG – direcţia generală de asistenţă<br />
de urgenţă socială şi protecţia copilului<br />
CZ<br />
D5<br />
CR5<br />
ÎD – <strong>în</strong>grijire la domiciliu UAMS-uri – unităţi de asistenţă medico-<br />
ÎD<br />
CU<br />
AP<br />
UAMS<br />
DG -uri<br />
<strong>Consiliul</strong><br />
Judeţean<br />
Biserici<br />
AP – ateliere protejate şi alte servicii socială<br />
69<br />
CZ<br />
CU<br />
CC CR4<br />
D4<br />
CZ<br />
SU<br />
CC CR3<br />
Alţi<br />
furnizori<br />
D3<br />
Alţi<br />
furnizori<br />
Biserici<br />
AP<br />
ÎD<br />
ONG-uri<br />
ÎD<br />
Zona 4<br />
Valea<br />
Hârtibaciului<br />
Biserici<br />
Primării<br />
Primării<br />
Zona 3<br />
Valea Oltului<br />
ONGuri
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
În perioada 2010 – 2011 se are <strong>în</strong> vedere dezvoltarea câte unei reţele de suport pentru<br />
fiecare zonă. Aceasta va fi constituită din toate instituţiile/organizaţiile/furnizorii de servicii din<br />
zonă pe baza unui parteneriat real şi activ. Fiecare zonă va avea baza de date comună, reguli<br />
proprii, responsabilitate partajată, parteneriate active, etc. Această reţea va cuprinde complexul de<br />
servicii <strong>sociale</strong> care deservesc zona (centre de zi, centre de consiliere, servicii de <strong>în</strong>grijire la<br />
domiciliu, centre de plasament, ateliere protejate, etc.). Acestora li se vor adaugă cele care vor fi<br />
<strong>în</strong>fiinţate (<strong>în</strong> urma analizei de nevoi pe zone), fie de către DG, SPAS-locale, ONG-uri, fie de<br />
către acestea împreună prin contracte de parteneriat.<br />
Pentru funcţionarea eficientă şi eficace a reţelei, aceasta va avea <strong>în</strong> componenţă un<br />
dispecerat şi un centru resursă, care vor desfăşura activităţi de informare/documentare,<br />
prevenire, monitorizare – local/zonal, precum si identificarea nevoilor neacoperite. În baza<br />
analizelor periodice, se vor putea anticipa posibilităţile locale de răspuns la nevoile stringente, se<br />
vor putea dezvolta serviciile <strong>sociale</strong> cu caracter specific/adaptat precum şi crearea de noi tipuri de<br />
servicii.<br />
Dezvoltarea <strong>în</strong> timp a reţelei are drept principal scop reducerea instituţionalizării<br />
persoanelor cu nevoi şi creşterea prevenirii <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> asigurărilor <strong>sociale</strong>, crescând astfel atât<br />
eficienţa utilizării fondurilor alocate, cât şi gradul de acoperire al unei palete mai largi de nevoi.<br />
Instituţionalizare<br />
Prevenire<br />
Costuri Beneficiari<br />
Principalele efecte ale dezvoltării reţelei<br />
70
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Plan de implementare<br />
Obiective Rezultate Indicatori Termen<br />
SCOP: Oferirea unui model de alocare eficientă a resurselor (umane, financiare, materiale informaţionale) pentru a se asigura<br />
dezvoltarea socială a judeţului prin reorganizarea sistemului de asistenţă socială al judeţului Sibiu <strong>în</strong> scopul eficientizării<br />
activităţilor din cadrul Serviciilor de Asistenţă Socială şi creşterii calităţii vieţii beneficiarilor.<br />
O.1 Optimizarea activităţilor specifice sistemului de protecţie (instituţionalizare) <strong>în</strong> scopul reducerii costurilor prin scăderea<br />
intrărilor <strong>în</strong> sistem şi creşterea eficienţei manageriale.<br />
.1. Reorganizarea DG <strong>în</strong> raport cu necesităţile impuse de dinamica beneficiarilor şi problematicii acestora pe toată perioada implementării<br />
MP<br />
.1.1. Relocarea asistenţilor Eficientizarea managementului de Numărul asistenţilor sociali care Sfârşitul anului 2010<br />
sociali (manageri de caz/ caz<br />
vor lucra <strong>în</strong> centre / unităţi<br />
responsabili) la nivel de centre / Asistenţii sociali vor avea la Centrele vor avea asistenţi<br />
unităţi <strong>în</strong> scopul eficientizării dispoziţie echipa pluridisciplinară sociali <strong>în</strong> echipa<br />
intervenţiilor <strong>în</strong> rezolvarea din fiecare centru<br />
pluridisciplinară<br />
cazurilor<br />
Asistenţii sociali vor fi aproape de Statele de funcţiuni pe centre<br />
asistat<br />
Dosarele angajaţilor<br />
Asistenţii sociali vor putea Intervenţiile specifice <strong>în</strong> cadrul<br />
desfăşura activităţi specifice cu centrelor<br />
clienţii<br />
Fluxul informaţional<br />
Dosarele beneficiarilor vor fi la Procedurile de externalizare<br />
centre, la DG urmând să Rapoartele de monitorizare şi<br />
gestioneze doar baza de date evaluare<br />
Centrele vor avea asistenţi sociali<br />
<strong>în</strong> echipa pluridisciplinară<br />
Circuitul informaţional<br />
nefragmentat<br />
.1.2. Externalizarea serviciului / Creşterea calităţii serviciului Procedurile de externalizare Până la sfârşitul anului 2010<br />
compartimentului Asistenţă Eficienţa managerială a Procedurile de licitaţie<br />
Maternală din structura DG sf serviciului<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
2010<br />
Utilizatrea expertizei evaluare<br />
71
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Până la sfârşitul<br />
implementării MP<br />
Procedurile de externalizare<br />
Procedurile de licitaţie<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
contractantului<br />
Acolo unde există deficit de<br />
specialişti, resursele societăţii<br />
civile, societăţilor comerciale,<br />
cabinetele specializate (expertiză,<br />
specialişti) vor fi utilizate optim.<br />
Va fi acoperit deficitul de<br />
personal<br />
Eficientizarea şi optimizarea<br />
activităţilor specifice.<br />
Reducerea costurilor<br />
Creşterea eficienţei instituţionale<br />
Creşterea gradului de satisfacţie al<br />
beneficiarilor<br />
.1.3. a. Externalizarea unor<br />
posturi aferente statelor de<br />
funcţiuni la nivel de centre (cu<br />
personalitate juridică) / la nivel<br />
DG<br />
Până la sfârşitul<br />
implementării MP<br />
Procedurile de externalizare<br />
Procedurile de licitaţie<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
.1.3. b. Externalizarea etapizată a<br />
unor servicii/<br />
compartimente/birouri din<br />
cadrul DG (juridic, audit, etc)<br />
Pana la sf 2013<br />
Dosarele de proiect<br />
Rezultatele proiectelor<br />
Reabilitarea şi extinderea<br />
CIA/CRR Dumbrăveni<br />
Reabilitarea şi extinderea CIA<br />
Agnita<br />
Reabilitarea şi extinderea CP<br />
Orlat şi CP Gulliver<br />
Creşterea gradului de utilizare a<br />
unor spaţii existente, pentru<br />
alinierea mai bună la standarde<br />
Creşterea calităţii vieţii asistaţilor<br />
.2. Restructurarea unităţilor DG<br />
.2.1. Implementarea unor<br />
proiecte pentru alinierea la<br />
standarde a unor unităţi din<br />
cadrul / subordinea DG<br />
Permanent<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Instrumentele de măsurare a<br />
gradului de satisfacţie al<br />
beneficiarilor/clienţilor.<br />
Până la sfarşitul<br />
implementării MP<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Proiectele de dezvoltare<br />
instituţională<br />
Crearea unor servicii flexibile şi<br />
adaptabile dinamicii problemelor<br />
<strong>sociale</strong> şi resurselor existente<br />
.2.2. Relocarea unor beneficiari<br />
din centre pentru creşterea<br />
gradului de utilizare a unor<br />
spaţii existente, pentru alinierea<br />
mai bună la standardele<br />
existente <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong><br />
funcţionării şi pentru creşterea<br />
calităţii vieţii asistaţilor<br />
.2.3. Schimbarea destinaţiei unor<br />
centre (din CP <strong>în</strong> CIA, din CZ <strong>în</strong><br />
UID, etc) (vezi variante)<br />
permanent <strong>în</strong> functie de<br />
72
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Începând cu anul 2010<br />
Hotărârile <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean<br />
Sibiu privind creşterea<br />
responsabilităţii şefilor de centre<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Proiectele de dezvoltare<br />
instituţională<br />
ROF, ROI<br />
dinamica nevoilor<br />
1.3 Creşterea responsabilităţii şefilor de centre (pentru copii)<br />
.3.1. Creşterea puterii de decizie a Eficientizarea sistemului<br />
şefilor de centre, asumarea managerial<br />
răspunderii şi delegarea de Rapiditatea decizională<br />
autoritate <strong>în</strong> actul managerial<br />
Permanent<br />
Analize socio economice<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Reducerea cheltuielilor<br />
Începând cu anul 2010<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Conştientizarea managerilor de<br />
centre privind importanţa<br />
realizării obiectivelor propuse<br />
Capacitatea de autoevaluare a<br />
şefilor de centre<br />
.3.2. Efectuarea optimă şi facilă a<br />
achiziţiilor având ca scop<br />
principal reducerea cheltuielilor<br />
pe baza identificării reale a<br />
necesităţilor din unitatea<br />
coordonată permanent.<br />
.3.4. Stabilirea indicatorilor de<br />
performanţă <strong>în</strong> sistemul de<br />
evaluare a managerilor<br />
. Optimizarea activităţilor de prevenire a instituţionalizării prin crearea etapizată de reţele <strong>în</strong> scopul satisfacerii nevoilor<br />
specifice categoriilor de beneficiari / clienţi (potenţiali beneficiari/ potenţiali clienţi), cu intenţia realizării unei structuri<br />
integrate de servicii <strong>sociale</strong> adaptate.<br />
.1. Crearea unei reţele judeţene de servicii de asistenţă sociomedicală la domiciliu prin organizarea de servicii <strong>sociale</strong> comunitare<br />
<strong>în</strong>cepând cu 2010<br />
Începând cu anul 2010<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Rezultatele negocierilor<br />
Programul reţele judeţene de<br />
Punerea <strong>în</strong> practică a atribuţiilor<br />
CL <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong><br />
<strong>în</strong> general şi <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong><br />
serviciilor de asistenţă socială <strong>în</strong><br />
.1. Identificarea unor Consilii<br />
Locale dispuse să cofinanţeze<br />
programul Reţele judeţene de<br />
servicii de asistenţă<br />
73
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
sociomedicală la domiciliu special. servicii de asistenţă<br />
sociomedicală la domiciliu prin<br />
organizarea de servicii <strong>sociale</strong><br />
comunitare <strong>în</strong>cepând cu 2010<br />
Începând cu anul 2010<br />
Dosarul programului<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Începând cu anul 2010<br />
Dosarul programului<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Asigurarea condiţiilor optime de<br />
funcţionare a reţelelor <strong>în</strong><br />
conformitate cu legislaţia <strong>în</strong><br />
vigoare<br />
Implementarea unui program pe<br />
model european menit să<br />
răspundă problematicii <strong>sociale</strong> de<br />
la nivelul judeţului Sibiu<br />
.2. Implementarea procedurilor de<br />
licitaţie pentru programul Reţele<br />
judeţene de servicii de asistenţă<br />
sociomedicală la domiciliu<br />
.3. Demararea programului Reţele<br />
judeţene de servicii de asistenţă<br />
sociomedicală la domiciliu prin<br />
proiecte punctuale <strong>în</strong> care sunt<br />
implicate Consilii Locale<br />
Până la sfârşitul anului 2014<br />
Dosarul programului<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Diseminarea informaţiilor privind<br />
funcţionarea <strong>în</strong> reţea a serviciilor<br />
<strong>sociale</strong>.<br />
Preluarea de către alte Cl a<br />
modelului de bune practici<br />
.4. Extinderea proiectelor<br />
punctuale din programul Reţele<br />
judeţene de servicii de asistenţă<br />
sociomedicală la domiciliu, la<br />
nivelul judeţului Sibiu pana la sf<br />
2014.<br />
.2. Crearea unei reţele judeţene de Centre de Zi şi Centre de Consiliere pentru copil şi familie prin organizarea de servicii comunitare<br />
specifice <strong>în</strong>cepând cu 2013 până la sf 2015<br />
.1. Identificarea unor Consilii Punerea <strong>în</strong> practică a atribuţiilor Rapoartele de monitorizare şi Începând cu anul 2013<br />
Locale dispuse să cofinanţeze CL <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> evaluare<br />
programul Reţele judeţene de <strong>în</strong> general şi <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> Rezultatele negocierilor<br />
Centre de Zi şi Centre de serviciilor de asistenţă socială <strong>în</strong> Programul reţele judeţene de<br />
Consiliere pentru copil şi special.<br />
servicii de asistenţă<br />
familie<br />
sociomedicală la domiciliu prin<br />
organizarea de servicii <strong>sociale</strong><br />
comunitare <strong>în</strong>cepând cu 2010<br />
74
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Începând cu anul 2013<br />
Dosarul programului<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Asigurarea condiţiilor optime de<br />
funcţionare a reţelelor <strong>în</strong><br />
conformitate cu legislaţia <strong>în</strong><br />
vigoare<br />
Începând cu anul 2013<br />
Dosarul programului<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Implementarea unui program pe<br />
model european menit să<br />
răspundă problematicii <strong>sociale</strong> de<br />
la nivelul judeţului Sibiu<br />
Până la sfârşitul anului 2015<br />
Dosarul programului<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Diseminarea informaţiilor privind<br />
funcţionarea <strong>în</strong> reţea a serviciilor<br />
<strong>sociale</strong>.<br />
Preluarea de către alte Cl a<br />
modelului de bune practici<br />
.2. Implementarea procedurilor de<br />
licitaţie pentru programul Reţele<br />
judeţene de Centre de Zi şi<br />
Centre de Consiliere pentru<br />
copil şi familie<br />
.3. Demararea programului Reţele<br />
judeţene de Centre de Zi şi<br />
Centre de Consiliere pentru<br />
copil şi familie prin proiecte<br />
punctuale <strong>în</strong> care sunt implicate<br />
Consilii Locale<br />
.4. Extinderea proiectelor<br />
punctuale din programul Reţele<br />
judeţene de Centre de Zi şi<br />
Centre de Consiliere pentru<br />
copil şi familie, la nivelul<br />
judeţului Sibiu.<br />
.3.Crearea unei reţele judeţene de Centre de Informare şi Centre de Voluntariat prin organizarea de servicii comunitare specifice <strong>în</strong>cepând<br />
cu anul 2014 pana la sf 2016.<br />
.1. Identificarea unor Consilii Punerea <strong>în</strong> practică a atribuţiilor<br />
Începând cu anul 2014<br />
Locale dispuse să cofinanţeze CL <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong><br />
programul Reţele judeţene de <strong>în</strong> general şi <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong><br />
Centre de Informare şi Centre de serviciilor de asistenţă socială <strong>în</strong><br />
Voluntariat<br />
special.<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Rezultatele negocierilor<br />
Programul reţele judeţene de<br />
servicii de asistenţă<br />
sociomedicală la domiciliu prin<br />
organizarea de servicii <strong>sociale</strong><br />
comunitare <strong>în</strong>cepând cu 2010<br />
Începând cu anul 2014<br />
Dosarul programului<br />
Rapoartele de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
Asigurarea condiţiilor optime de<br />
funcţionare a reţelelor <strong>în</strong><br />
conformitate cu legislaţia <strong>în</strong><br />
.2. Implementarea procedurilor de<br />
licitaţie pentru programul Reţele<br />
judeţene de Centre de Informare<br />
75
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
şi Centre de Voluntariat. vigoare<br />
.3. Demararea programului Reţele Implementarea unui program pe Dosarul programului<br />
Începând cu anul 2014<br />
judeţene de Centre de Informare model european menit să Rapoartele de monitorizare şi<br />
şi Centre de Voluntariat, prin răspundă problematicii <strong>sociale</strong> de evaluare<br />
proiecte punctuale <strong>în</strong> care sunt la nivelul judeţului Sibiu<br />
implicate Consilii Locale<br />
.4. Extinderea proiectelor Diseminarea informaţiilor privind Dosarul programului<br />
Până la sfarşitul anului 2016.<br />
punctuale din programul Reţele funcţionarea <strong>în</strong> reţea a serviciilor Rapoartele de monitorizare şi<br />
judeţene de Centre de Zi şi <strong>sociale</strong>.<br />
evaluare<br />
Centre de Consiliere, la nivelul Preluarea de către alte Cl a<br />
judeţului Sibiu.<br />
modelului de bune practici<br />
.4. Crearea de noi reţele de servicii de prevenire a instituţionalizării <strong>în</strong> funcţie de evoluţia dinamicii problemelor <strong>sociale</strong> la nivelul<br />
judeţului Sibiu, care să răspundă nevoilor şi resurselor locale. Acest obiectiv va fi realizat permanent<br />
O.3. Formarea continuă a persoanelor din sistem <strong>în</strong> baza unui plan de formare adaptat nevoilor specifice rolului şi statusului<br />
fiecărui angajat (<strong>în</strong>cepând cu 2010 odata cu proiectul propus a fi depus pe POSDRU) Acest obiectiv va fi realizat permanent<br />
O.4. Iniţierea unor campanii de informare şi conştientizare a cetăţenilor judeţului privind problematica socială. Acest obiectiv<br />
va fi realizat permanent<br />
O.5. Asigurarea coordonării de către DG a funcţionării reţelelor prin evaluarea continuă a nevoilor şi resurselor locale<br />
structurate pe baza informaţiilor colectate de la structurile administraţiilor publice locale. Acest obiectiv va fi realizat<br />
permanent<br />
O.6. Implementarea unui Mecanism extern de monitorizare şi evaluare a implementării MP <strong>în</strong>cepând cu 2010, până <strong>în</strong> 2012 si<br />
posibil transfer, permanet<br />
O.6.1: Conceperea şi aplicarea Oferă o platformă informaţională Dosarul de monitorizare şi<br />
unui mecanism extern de obiectivă, coerentă şi continuă ce evaluare<br />
monitorizare şi evaluare a permite echipei de implementare<br />
implementării Masterplanului <strong>în</strong> să ia decizii informate <strong>în</strong> orice<br />
<strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> din etapă a implementării<br />
judeţul Sibiu.<br />
Masterplanului;<br />
Creează responsabilitate şi<br />
permite utilizarea eficientă a<br />
resurselor, respectarea termenelor<br />
de implementare, modelarea<br />
dinamică a Masterplanului,<br />
76
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Dosarul de monitorizare şi<br />
evaluare<br />
formularea de recomandări de<br />
acţiuni corective şi <strong>în</strong>văţarea<br />
continuă;<br />
Un flux informaţional continuu şi<br />
coerent<br />
Generează o creştere<br />
semnificativă a responsabilităţii la<br />
nivelul tuturor structurilor<br />
implicate <strong>în</strong> furnizarea de servicii<br />
<strong>sociale</strong>;<br />
Developează continuu realitatea<br />
socială şi umană a beneficiarilor<br />
sistemului de asistenţă socială;<br />
O.6.2: Conceperea şi aplicarea<br />
unui mecanism extern de<br />
monitorizare şi evaluare a<br />
furnizării serviciilor de asistenţă<br />
socială din judeţul Sibiu<br />
dezvoltate ca urmare a<br />
implementării prezentului<br />
Masterplan.<br />
7. Valorificarea potenţialului local prin crearea unui sistem de structuri parteneriale reale şi active cu societatea civilă pentru<br />
acoperirea nevoilor zonale de servicii <strong>sociale</strong>. Acest obiectiv va fi realizat permanent<br />
8 .Responsabilizarea asistaţilor şi valorificarea potenţialului acestora pe baza proiectelor de dezvoltare individuală adaptate.<br />
Acest obiectiv va fi realizat Acest obiectiv va fi realizat permanent.<br />
77
Planul de investiţii<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Analiza evoluţiei bugetului pentru <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> la nivelul judeţului Sibiu <strong>în</strong><br />
perioada 2005 – 2006 indică o creştere constantă a acestuia, atât <strong>în</strong> lei cât şi <strong>în</strong> euro. Aceste<br />
evoluţii sunt prezentate <strong>în</strong> graficele următoare şi vor fi analizate <strong>în</strong> cele ce urmează.<br />
50000<br />
45000<br />
40000<br />
35000<br />
30000<br />
25000<br />
20000<br />
15000<br />
10000<br />
5000<br />
0<br />
Evoluția bugetului total destinat asistenței <strong>sociale</strong><br />
Județul Sibiu - perioada 2005 - 2009<br />
exprimat <strong>în</strong> mii Lei<br />
19709,30<br />
27818,03<br />
31201,19<br />
38392,64<br />
2005 2006 2007 2008 2009*<br />
45388,07<br />
Evoluţia <strong>în</strong> lei reflectă o creştere destul de accentuată şi continuă, a cărei tendinţă este,<br />
relativ liniară, cu mici variaţii <strong>în</strong> plus (<strong>în</strong> anul 2006) sau <strong>în</strong> minus (<strong>în</strong> anul 2007). Însă media de<br />
creştere finală, până <strong>în</strong> anul 2009 (cu menţiunea că pentru anul 2009 a fost prognozat un buget pe<br />
<strong>în</strong>treg anul prin dublarea sumei existente pe primul semestru) este una liniară.<br />
Creşterea totală a acestor cheltuielilor bugetare din acest sector, raportată la anul 2005<br />
este de 132,54%. Cea mai mare creştere relativă s-a <strong>în</strong>registrat <strong>în</strong> anul 2006 faţă de 2005, aceasta<br />
fiind de 41%.<br />
Referindu-ne la evoluţia aceluiaşi buget, exprimat de această dată <strong>în</strong> euro, creşterea există<br />
şi <strong>în</strong> acest caz, <strong>în</strong>să tendinţa <strong>în</strong>registrată este una de creştere logaritmică. În termeni reali, ratele<br />
de creştere <strong>în</strong>registrate sunt mult mai mari la <strong>în</strong>ceputul perioadei cu tendinţe de scădere destul de<br />
accentuată către sfârşitul perioadei analizate.<br />
Trebuie precizat faptul că pentru realizarea acestei analize s-a plecat de la bugetele <strong>în</strong><br />
<strong>domeniul</strong> social <strong>în</strong>registrate <strong>în</strong> perioada 2005 – 2008, fiind luat <strong>în</strong> calcul un curs mediu <strong>în</strong>registrat<br />
78
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
pentru fiecare an <strong>în</strong> parte, curs preluat de pe site-ul BNR. Astfel cursul mediu <strong>în</strong>registrat pentru<br />
fiecare an este următorul: <strong>în</strong> 2005 – 3,6234 lei, <strong>în</strong> 2006 – 3,5245 lei, <strong>în</strong> 2007 – 3,3373 lei, <strong>în</strong> 2008<br />
– 3,6827 lei, iar pentru primul semestru al anului 2009 – 4,2293 lei.<br />
Acest lucru demonstrează faptul că <strong>în</strong> ultima parte a perioadei analizate se realizează o<br />
anumită stabilizare a nivelului bugetului judeţean <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>, deşi <strong>în</strong> această<br />
perioadă au apărut câteva centre noi subordonate DGASPC Sibiu.<br />
12000000<br />
10000000<br />
8000000<br />
6000000<br />
4000000<br />
2000000<br />
0<br />
Evoluția bugetului total destinat asistenței <strong>sociale</strong><br />
Județul Sibiu - perioada 2005 - 2009<br />
exprimat <strong>în</strong> Euro<br />
5439450<br />
7892760<br />
9349232<br />
10425136<br />
10731817<br />
2005 2006 2007 2008 2009*<br />
În baza Caietului de sarcini au fost prognozate două tipuri de scenarii privind evoluţia<br />
acestora, o variantă pesimistă care prevede o creştere anuală de aproximativ 2-3% şi o variantă<br />
optimistă care prevede creşteri anuale ale bugetului ceva mai ridicate, <strong>în</strong> medie de 5-6%. Evoluţia<br />
acestor bugete, <strong>în</strong> ambele variante sunt prezentate <strong>în</strong> graficul următor.<br />
79
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Prognoza evoluției bugetului prevăzut pentru sectorul asistenței <strong>sociale</strong> <strong>în</strong><br />
județul Sibiu - <strong>în</strong> mii lei<br />
60000<br />
50000<br />
40000<br />
30000<br />
20000<br />
10000<br />
0<br />
2009* 2010 2011 2012 2013<br />
Varianta pesimistă 41592 43048 44339 45492 46675<br />
Varianta optimistă 41592 44985 47231 49870 52862<br />
Varianta pesimistă<br />
Varianta optimistă<br />
Suma prognozată pentru anul 2009 ca fiind de referinţă pentru stabilirea bugetelor viitoare<br />
este de 41.592 mii lei, fiind deja, relativ, depăşită de extrapolarea cheltuielilor bugetare<br />
prezentată la <strong>în</strong>ceputul analizei – 45.388 lei prognozat la finalul anului 2009.<br />
Din punctul de vedere al evoluţiei inflaţiei previziunile sunt prezentate <strong>în</strong> continuare,<br />
conform unor elemente preluate din documentele BNR.<br />
80
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
La sfârşitul trimestrului II al anului 2009, rata anuală a inflaţiei s-a situat cu 0,5 puncte<br />
procentuale sub nivelul prognozat <strong>în</strong> Raportul asupra inflaţiei din luna mai. Severitatea peste<br />
aşteptări a contracţiei activităţii economice <strong>în</strong> trimestrul I şi anticipările nefavorabile pentru<br />
trimestrul II sugerează <strong>în</strong>să acumularea unui deficit de cerere substanţial. Perioada de timp<br />
necesară intensificării efectelor dezinflaţioniste ale acestuia reprezintă o importantă sursă de<br />
incertitudine cu privire la perspectivele inflaţiei.<br />
În prima parte a trimestrului II a continuat evoluţia descendentă a deficitului de cont<br />
curent. Corecţia inevitabilă a dezechilibrului extern, <strong>în</strong>cepută <strong>în</strong> trimestrul IV 2008, a fost<br />
augmentată de impactul penuriei resurselor de finanţare externe, declanşate de criza globală.<br />
Viteza cu care se produce această corecţie ridică problema unei posibile ajustări excesive a<br />
economiei naţionale, reflectată <strong>în</strong> declinul abrupt al importurilor pe seama contracţiei cererii<br />
interne, chiar dacă este probabil ca cea mai mare parte a corecţiei deficitului extern să fi avut loc<br />
<strong>în</strong> prima parte a anului curent.<br />
Scenariul de bază al proiecţiei curente plasează rata anuală a inflaţiei IPC la sfârşitul<br />
anului 2009 la nivelul de 4,3 la sută, cu 0,1 puncte procentuale sub cel prognozat <strong>în</strong> Raportul<br />
asupra inflaţiei din luna mai 2009. Pentru sfârşitul anului 2010 se prevede reducerea ratei<br />
inflaţiei la 2,6 la sută, nivel situat atât sub cel al ţintei centrale (3,5 la sută), cât şi sub valoarea<br />
prognozată anterior (2,8 la sută).<br />
Luând <strong>în</strong> calcul aceste elemente se poate face o prognoză privind evoluţia bugetului <strong>în</strong><br />
următoarea perioadă de timp. Se poate observa faptul că există o creştere uşoară, cu valorile<br />
prognozate pentru inflaţie – 3,5% <strong>în</strong> 2010, 2,9% <strong>în</strong> 2011 şi 2,7% <strong>în</strong> 2012 şi 2013. Pe baza acestei<br />
prognoze se observă că această evoluţie se poate <strong>în</strong>cadra <strong>în</strong> varianta optimistă de buget stabilită <strong>în</strong><br />
Caietul de sarcini.<br />
81
60000<br />
50000<br />
40000<br />
30000<br />
20000<br />
10000<br />
0<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Previzunea evoluției bugetului asistenței <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> județul Sibiu pentru<br />
perioada 2010 - 2013 luând <strong>în</strong> calcul prognozele privind evoluția inflației -<br />
exprimat <strong>în</strong> mii lei<br />
31201<br />
38392<br />
45388<br />
46976<br />
48620<br />
50030<br />
2007 2008 2009* 2010* 2011* 2012* 2013*<br />
51280<br />
Însă această evoluţie ia <strong>în</strong> calcul doar creşterile bazate pe evoluţia inflaţiei, dar nu are <strong>în</strong><br />
vedere şi alte eventuale creşteri salariale sau necesarul de investiţii.<br />
Dacă luăm <strong>în</strong> calcul evoluţiile bugetului <strong>în</strong>registrate <strong>în</strong> perioada anterioară 2005 – 2009 şi<br />
păstrăm media ratei de creştere din această perioadă şi pentru anii 2010 – 2013, se ajunge la sume<br />
mult mai mari, la un nivel aproape dublu faţă de bugetele prognozate de <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu.<br />
Însă este greu de crezut că această evoluţie se va manifesta, pentru că <strong>în</strong> perioada anterioară<br />
studiată au fost <strong>în</strong>registrate mai multe evenimente care au dus la creşterea bugetului – creşteri<br />
salariale, suplimentarea unor venituri <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>. Acest lucru reflectă<br />
necesitatea stringentă de reorganizare şi regândire a activităţii din acest domeniu pentru reducerea<br />
costurilor, eficientizarea activităţii şi creşterea satisfacţiei beneficiarilor.<br />
82
100000<br />
90000<br />
80000<br />
70000<br />
60000<br />
50000<br />
40000<br />
30000<br />
20000<br />
10000<br />
0<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Previziunea evoluției bugetului asistenței <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> județul Sibiu pentru<br />
perioada 2010 - 2013 având <strong>în</strong> vedere creșterea bugetului <strong>în</strong>registrată <strong>în</strong><br />
perioada 2005 - 2006 - <strong>în</strong> mii lei<br />
31201<br />
38392<br />
45388<br />
54083<br />
63818<br />
75305<br />
2007 2008 2009* 2010* 2011* 2012* 2013*<br />
88860<br />
Pornind de la analiza bugetului din anul 2009 <strong>în</strong> cele ce urmează vor fi prezentate mai<br />
multe variante de scenarii posibile.<br />
Cheltuieli 2009 2010 2011 2012 2013<br />
Personal 33845 33845 33845 33845 33845<br />
Bunuri 10700 10700 11128 11573 11920<br />
Ajut.<br />
Sociale 300 312 323 332 340<br />
Investiţii 400 -- -- -- 570<br />
Total 45245 44857 45296 45750 46673<br />
Buget prognozat pesimist 43048 44339 45492 46675<br />
Buget prognozat optimist 44985 47231 49870 52862<br />
Diferenţe faţă de bugetul pesimist +1807 +957 +258 -<br />
Cea mai mare pondere a cheltuielilor din bugetul anului 2009, aşa cum reiese şi din<br />
analiza economică prezentată <strong>în</strong> cadrul capitolului 3, este destinată cheltuielilor de personal –<br />
74,80%, a doua poziţie bugetară este cea destinată cheltuielilor aferente bunurilor şi serviciilor –<br />
23,65%. O proporţie foarte mică este destinată cheltuielilor cu ajutoarele <strong>sociale</strong> pentru<br />
83
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
beneficiarii din centrele de plasament (copii) – 0,67% şi investiţiilor (cheltuielilor de capital) –<br />
0,88%.<br />
O primă observaţie, făcută şi anterior, este aceea că bugetul prevăzut <strong>în</strong> caietul de sarcini<br />
aferent anului 2009, va fi depăşit substanţial <strong>în</strong> fapt <strong>în</strong> execuţia bugetară reală a anului 2009. A<br />
doua observaţie este aceea că nivelul cheltuielilor de capital este nesemnificativ, proporţia din<br />
total fiind extrem de mică.<br />
48000<br />
47000<br />
46000<br />
45000<br />
44000<br />
43000<br />
42000<br />
41000<br />
40000<br />
39000<br />
45245<br />
41592<br />
44857<br />
43048<br />
45296<br />
44339<br />
45750<br />
45492<br />
2009 2010 2011 2012 2013<br />
46675<br />
Previziuni privind evoluția bugetului Varianta pesimista propusa de CJS<br />
Prima prognoză a evoluţiei cheltuielilor pentru anii 2010 – 2013, prezentată <strong>în</strong> primul<br />
tabel, pleacă de la următoarele premise:<br />
• cheltuielile de personal, care au <strong>în</strong>registrat <strong>în</strong> anii 2007 – 2008 creşteri substanţiale, vor<br />
rămâne <strong>în</strong> perioada menţionată (2010 – 2013) la acelaşi nivel, având <strong>în</strong> vedere şi<br />
condiţiile crizei economice care vor limita creşterile salariale <strong>în</strong> sectorul bugetar<br />
• reduceri semnificative ale cheltuielilor de personal nu pot fi <strong>în</strong>registrate, fiind puţin<br />
probabil a se realiza asemenea restructurări care să ducă la scăderi substanţiale ale<br />
cheltuielilor de personal<br />
• cheltuielile aferente bunurilor şi serviciilor vor fi limitate <strong>în</strong> anul 2010 la nivelul celor din<br />
anul 2009, urmând apoi să crească <strong>în</strong> valori puţin mai ridicate decât rata prognozată a<br />
inflaţiei estimată de BNR (4% <strong>în</strong> 2011, 4% <strong>în</strong> 2012 şi 3% <strong>în</strong> 2013)<br />
84
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• pentru ajutoarele <strong>sociale</strong> destinate copiilor din centrele de plasament au fost prevăzute<br />
creşteri <strong>în</strong> limitele prognozate ale ratei inflaţiei (4% - 2010, 3,5% - 2011, 3% - 2012, 2,5%<br />
- 2013).<br />
Se constată faptul că, sub nici o formă, luând <strong>în</strong> calcul premisele menţionate, nu ne putem<br />
<strong>în</strong>cadra <strong>în</strong> sumele prevăzute <strong>în</strong> bugetul pesimist prognozat de către <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu.<br />
În primii trei ani ai perioadei de prognoză, fără a prevedea cheltuieli de capital<br />
(investiţii), se <strong>în</strong>registrează depăşiri bugetare semnificative – <strong>în</strong> 2010 o depăşire bugetară <strong>în</strong><br />
valoare 1807 mii lei, <strong>în</strong> 2011 o depăşire bugetară <strong>în</strong> valoare de 957 mii lei, iar <strong>în</strong> 2012 o depăşire<br />
bugetară <strong>în</strong> valoare de 258 mii lei. Primul an <strong>în</strong> care ne vom putea <strong>în</strong>cadra <strong>în</strong> bugetul propus<br />
(varianta pesimistă) este anul 2013. Tot acesta este şi primul an <strong>în</strong> care, luând <strong>în</strong> calcul premisele<br />
prezentate, pot fi angajate şi cheltuieli de capital <strong>în</strong> valoare de 570 mii lei.<br />
Toate aceste aspecte ne conduc spre ideea că varianta de buget pesimist propusă este<br />
neviabilă, chiar <strong>în</strong> varianta minimizării la maxim a cheltuielilor, mai ales a celor de personal.<br />
Astfel vom lua <strong>în</strong> continuare <strong>în</strong> calcul varianta <strong>în</strong> care ne vom raporta la propunerea<br />
optimistă a bugetului. Vom lua ca bază de plecare <strong>în</strong> efectuarea previziunilor aceleaşi date<br />
<strong>în</strong>registrate <strong>în</strong> anul 2009, dar vom avea <strong>în</strong> vedere alte premise de calcul. Acestea vor fi<br />
următoarele:<br />
• cheltuielile de personal vor fi stagnate <strong>în</strong> anul 2010, <strong>în</strong> raport cu anul 2009, fiind apoi<br />
prognozate creşteri anuale ale acestora <strong>în</strong> valori ceva mai mari decât indicele prognozat<br />
al inflaţiei – 3,5% <strong>în</strong> 2011, 5% <strong>în</strong> 2012, 6% <strong>în</strong> 2013 – considerăm că aceasta este o<br />
evoluţie mult mai previzibilă pentru perioada analizată<br />
• cheltuielile aferente bunurilor şi serviciilor vor fi limitate <strong>în</strong> anul 2010 la nivelul celor din<br />
anul 2009, urmând apoi să crească <strong>în</strong> valori puţin mai ridicate decât rata prognozată a<br />
inflaţiei estimată de BNR (4% <strong>în</strong> 2011, 4% <strong>în</strong> 2012 şi 3% <strong>în</strong> 2013) – identic cu cele<br />
prevăzute <strong>în</strong> varianta anterioară<br />
• pentru ajutoarele <strong>sociale</strong> destinate copiilor din centrele de plasament au fost prevăzute<br />
creşteri <strong>în</strong> limitele prognozate ale ratei inflaţiei (4% - 2010, 3,5% - 2011, 3% - 2012,<br />
2,5% - 2013).<br />
85
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Cheltuieli 2009 2010 2011 2012 2013<br />
Personal 33845 33845 35029,58 36781,05 38987,92<br />
Bunuri 10700 10700 11128,00 11573,12 11920,31<br />
Ajut.<br />
Sociale 300 312 322,92 332,61 340,92<br />
Investiţii 400 128 750,00 1183,00 1612,00<br />
45245 44985 47230,5 49869,78 52861,15<br />
Buget prognozat pesimist 43048 44339 45492 46675<br />
Buget prognozat optimist 44985 47231 49870 52862<br />
Diferenţe faţă de bugetul pesimist +1937 +2891,50 +4377,78 +6186,15<br />
Diferenţe faţă de bugetul optimist 0 -0,51 -0,22 -0,85<br />
Raportându-ne la previziunile din varianta optimistă a bugetului prezentat putem observa<br />
faptul că, prin limitarea cheltuielilor de personal şi a celor de bunuri şi servicii <strong>în</strong> anul 2010 la<br />
valorile celor <strong>în</strong>registrate <strong>în</strong> anul precedent pot fi prevăzute cheltuieli de capital <strong>în</strong> valoare de 128<br />
mii lei, care pot fi valorificate pentru depunerea contribuţiilor necesare (2% din valoarea<br />
proiectelor) pentru implementarea celor trei proiecte de renovare şi restructurare propuse, – 1.<br />
CP Orlat şi CP Gulliver, str. Hegel; 2. CITO Dumbrăveni; 3. CIA Agnita – cât şi pentru<br />
<strong>în</strong>ceperea demarării realizării reţelelor pentru <strong>în</strong>grijirea la domiciliu a vârstnicilor.<br />
86
55000<br />
53000<br />
51000<br />
49000<br />
47000<br />
45000<br />
43000<br />
41000<br />
39000<br />
41592<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
45245<br />
41592<br />
44985<br />
44985<br />
43048<br />
47231<br />
47231<br />
44339<br />
49869<br />
49870<br />
45492<br />
1 2 3 4 5<br />
Varianta pesimista propusa de CJS<br />
Varianta optimista propusa de CJS<br />
Previziuni privind evoluția bugetului<br />
52861<br />
52862<br />
46675<br />
54000<br />
52000<br />
50000<br />
48000<br />
46000<br />
44000<br />
42000<br />
40000<br />
Se observă faptul că suma alocată cheltuielilor de capital este din ce <strong>în</strong> ce mai mare,<br />
reprezentând, astfel, o pondere tot mai <strong>în</strong>semnată <strong>în</strong> totalul bugetului (2010 – 0,3%, 2001 –<br />
1,56%, 2012 – 2,37%, 2013 – 3,05%), putând astfel fi finanţate o serie de alte proiecte, care sunt<br />
prevăzute ca obiective strategice <strong>în</strong> prezentul <strong>masterplan</strong>. Aceasta pe fondul previzionării şi unor<br />
elemente de măriri salariale care ţin cont de condiţiile macroeconomice prognozate şi pe fondul<br />
unor creşteri a cheltuielilor de bunuri servicii şi ajutoare <strong>sociale</strong>, care ţin cont de prognozele de<br />
evoluţie ale inflaţiei. De asemenea, implementarea <strong>în</strong> timp a reţelelor de <strong>în</strong>grijire la domiciliu şi<br />
a celorlalte tipuri de reţele, vor putea influenţa pozitiv bugetele, prin faptul că vor creşte<br />
măsurile de prevenire, vor reduce intrările <strong>în</strong> sistemul instituţionalizat, putând, astfel, diminua o<br />
serie de cheltuieli – <strong>în</strong> principiu cele de personal şi cele de bunuri şi servicii, degrevând, astfel<br />
bugetul CJ Sibiu şi permiţând astfel alocarea acestor resurse financiare către alte proiecte sau <strong>în</strong><br />
consolidarea unor proiecte <strong>în</strong> derulare.<br />
87
Proiect<br />
1<br />
Proiect<br />
2<br />
Proiect<br />
3<br />
Proiect<br />
4<br />
Proiect<br />
5<br />
Proiect<br />
6<br />
Proiect<br />
7<br />
Proiect<br />
8<br />
Proiect<br />
9<br />
Plan de investiţii<br />
Dumbrăveni<br />
Agnita<br />
Gulliver + Orlat<br />
Spartacus<br />
Extindere UAMS<br />
Sălişte<br />
Reţea Îngrijire<br />
Domiciliu<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
2010 2011 2012 2013<br />
Buget CJ 352.948 19.608 19.608 313.732<br />
Fonduri atrase 2.941.176 86.000 951.725 951.725 951.725<br />
Total Proiect 1 3.294.125 86.000 971.333 971.333 1.265.458<br />
Buget CJ 352.948 19.608 19.608 313.732<br />
Fonduri atrase 2.941.176 86.000 951.725 951.725 951.725<br />
Total Proiect 2 3.294.125 86.000 971.333 971.333 1.265.458<br />
Buget CJ 58.824 19.608 19.608 19.608<br />
Fonduri atrase 2.941.176 86.000 951.725 951.725 951.725<br />
Total Proiect 3 3.000.000 86.000 971.333 971.333 971.333<br />
Buget CJ 905.010 258.862 634.122 12.026<br />
Fonduri atrase 0 0 0<br />
Total Proiect 4 905.010 258.862 634.122 12.026<br />
Buget CJ 56.479 22.100 29.467 4.911<br />
Fonduri atrase 2.767.491 1.082.931 1.443.908 240.651<br />
Total Proiect 5 2.823.970 1.105.032 1.473.376 245.563<br />
Buget CJ 105.900 105.900<br />
Fonduri atrase 214.651 214.651<br />
subzona 1 Total Proiect 6 320.551 320.551<br />
Reţea Îngrijire<br />
Domiciliu<br />
Buget CJ 363.878 363.878<br />
Fonduri atrase<br />
subzona 1,2 Total Proiect 7 363.878 363.878<br />
Reţea Îngrijire<br />
Domiciliu<br />
Buget CJ 416.948 416.948<br />
Fonduri atrase<br />
subzona 1,2,3 Total Proiect 8 416.948 416.948<br />
Reţea Îngrijire<br />
Domiciliu subz.<br />
Buget CJ 691.320 691.320<br />
Fonduri atrase<br />
1,2,3,4,5,6 Total Proiect 9 691.320 691.320<br />
88
Proiect<br />
10<br />
Proiect<br />
11<br />
Proiect<br />
12<br />
Monitorizare<br />
Formare Resurse<br />
Umane<br />
Reţea Centre Zi şi<br />
Centre Consiliere<br />
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
Buget CJ 194.032 38.969 68.195 86.868<br />
Fonduri atrase 153.440 86.868 47.899 18.673 0<br />
Total Proiect 10 347.472 86.868 86.868 86.868 86.868<br />
Buget CJ 0<br />
Parteneriat 129.000 43.000 43.000 43.000<br />
Fonduri atrase 2.150.000 716.667 716.667 716.667<br />
Total Proiect 11 2.279.000 759.667 759.667 759.667<br />
Buget CJ 174.714 174.714<br />
Fonduri atrase<br />
(2 centre) Total Proiect 12 174.714 174.714<br />
Buget total CJ 128.000 750.000 1.183.000 1.612.000<br />
• Proiectul 1 prevede reabilitarea clădirii CITO Dumbrăveni conform standardelor, pentru un<br />
număr de 110 beneficiari. Proiectul va fi supus spre finanţare prin fonduri structurale Axa 3 a<br />
POR, <strong>domeniul</strong> major de interventie 3.2 „Reabilitarea / modernizarea / dezvoltarea si echiparea<br />
infrastructurii serviciilor <strong>sociale</strong>”, deoarece se <strong>în</strong>cadrează ca şi obiective <strong>în</strong> priorităţile<br />
<strong>domeniul</strong>ui de intervenţie.<br />
<strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu se <strong>în</strong>cadrează <strong>în</strong> criteriile de eligibilitate specificate prin ghidul de<br />
finaţare fie direct, fie prin serviciile publice de asistenţă socială din subordine.<br />
Conform estimărilor, costurile totale ale lucrărilor depăşesc suma maximă eligibilă a proiectelor<br />
finanţabile prin această axă, respectiv 3.500.000 lei. Ca urmare, se propune realizarea lucrărilor<br />
de reabilitare prioritare care vor fi identificate prin studiul de fezabilitate, astfel <strong>în</strong>cât contribuţia<br />
<strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu să se rezume la procentul de 2% din valoarea investiţiilor. În ultimul<br />
an (2013) de derulare a proiectului se vor suplimenta sumele necesare pentru definitivarea<br />
proiectului şi dotări aferente. Se menţionează că sumele prevăzute nu conţin TVA deoarece<br />
acesta este deductibil, dar se va avea <strong>în</strong> vedere ca la aprobarea bugetului să fie prevăzute aceste<br />
sume.<br />
Suma de 86.000 lei eligibilă din bugetul POR, prevăzută <strong>în</strong> anul 2010, reprezintă costurile de<br />
<strong>în</strong>tocmire a Studiului de Fezabilitate şi a Proiectului Tehnic.<br />
89
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• Proiectul 2 se referă la reabilitarea clădirii CIA Agnita. Pentru proiectul 2 sunt valabile toate<br />
specificaţiile referitoare la primul proiect.<br />
• Proiectul 3 este destinat infrastructurii serviciilor <strong>sociale</strong> destinate copiilor aflaţi <strong>în</strong> dificultate. El<br />
cuprinde un complex de lucrări de modernizare a infrastructurii centrelor de copii din strada<br />
Hegel (CP Gulliver) şi CP Orlat. În limita sumei maxime eligibile de 3.500.000 lei se vor realiza<br />
lucrări de reabilitare identificate prin studiul de fezabilitate ca fiind primordiale. În cazul <strong>în</strong> care<br />
unul sau mai multe din proiectele 1, 2 şi 3 nu vor primi finanţare prin POR sumele prevăzute din<br />
Bugetul CJS vor fi alocate proiectelor 4 sau 5 <strong>în</strong> funcţie de priorităţi.<br />
• Proiectul 4 prevede reabilitarea clădirii care va avea ca destinaţie sediul Comisiei de Protecţie a<br />
Copilului şi al Comisiei de Evaluare a Persoanelor Adulte cu Handicap. La acest moment nu este<br />
identificată posibilitatea atragerii de fonduri din finanţări externe, ca urmare bugetul de proiect va<br />
fi suportat integral de <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu.<br />
• Proiectul 5, extindere UAMS Sălişte, este la acest moment <strong>în</strong> faza de evaluare pe Axa 3 a POR,<br />
<strong>domeniul</strong> major de interventie 3.2 „Reabilitarea / modernizarea / dezvoltarea si echiparea<br />
infrastructurii serviciilor <strong>sociale</strong>”. După aprobarea acestuia se prevede a fi demarat <strong>în</strong> luna<br />
aprilie 2010, durata de implementare fiind de 23 de luni. Se menţionează că sumele prevăzute <strong>în</strong><br />
planul de investiţii nu cuprind TVA, acesta fiind deductibil, dar se va avea <strong>în</strong> vedere prevederea<br />
sa <strong>în</strong> buget.<br />
• Proiectul 6 se va dezvolta pe zonele indicate <strong>în</strong> anexele 7.1, 7.2, 7.3, 7.4 şi 7,5 respectiv<br />
Cisnădie, Sălişte, Tălmaciu, Agnita şi Avrig. Costurile aferente acestui proiect cuprind atât<br />
cheltuielile de investiţie cât şi cele de operare conform anexelor menţionate. Se menţionează că o<br />
parte din sume, respectiv 214.651 lei, nu sunt <strong>în</strong>că identificate ca provenienţă. O soluţie de<br />
bugetare parţială a acestor sume aferente anului 2010 ar putea fi solicitarea ca prestatorul să<br />
asigure contribuţia <strong>în</strong> natură necesare demarării proiectului, sau această contribuţie ar putea fi<br />
asigurată de consiliile locale ale zonelor de implementare a proiectului.<br />
• Proiectul 7 este format din două componente. Prima componentă presupune dezvoltarea reţelei<br />
de <strong>în</strong>grijire a persoanelor la domiciliu pe subzona 2 ce va fi identificată funcţie de disponibilitatea<br />
consiliilor locale. Bugetul acestei componente este format din cheltuielile de operare – subzona 2<br />
şi cheltuielile de demarare a proiectului pe această subzonă. A doua componentă presupune<br />
bugetarea cheltuielilor de operare pentru prima subzonă identificată <strong>în</strong> cadrul proiectului 6.<br />
Anexa 7.6 conţine calculele aferente acestui proiect.<br />
90
MASTERPLAN ‐ ASISTENȚĂ SOCIALĂ – JUDEȚUL SIBIU<br />
• Proiectul 8 presupune dezvoltarea reţelei de <strong>în</strong>grijire a persoanelor la domiciliu. Anexa 7.6<br />
conţine calculele corespunzătoare acestui proiect, compuse din cheltuielile aferente anului 3 de<br />
funcţionare a proiectului 7 şi extinderea pe subzona 3.<br />
• Proiectul 9 presupune dezvoltarea reţelei de <strong>în</strong>grijire a persoanelor la domiciliu. În această etapă,<br />
conform estimărilor se presupune că reţeaua de <strong>în</strong>grijire la domiciliu va fi extinsă pe aproximativ<br />
¾ din judeţ. Anexa 7.6 conţine calculele corespunzătoare acestui proiect, compuse din<br />
cheltuielile aferente anului 4 de funcţionare a proiectului 8 şi extinderea pe subzonele 4, 5 şi 6.<br />
• Proiectul 10 prevede <strong>în</strong> primă fază monitorizarea externă a implementării Masterplanului<br />
conform metodologiei stabilite <strong>în</strong> capitolul 9. Deoarece sumele necesare acestui proiect nu au fost<br />
identificate <strong>în</strong> cadrul bugetului previzionat al CJS se propune ca pentru reuşita implementării să<br />
fie solicitat un proiect pilot către Ministerul Muncii, Familiei şi Protecţiei Sociale care să<br />
bugeteze activităţile componente ale acestui proiect. Pe parcursul implementării se va realiza<br />
transferul de know-how către serviciile CJS si DG care au <strong>în</strong> atribuţii monitorizarea.<br />
• Proiectul 11 urmăreşte formarea Resurselor Umane din cadrul CJS şi DG care au <strong>în</strong> atribuţii atât<br />
monitorizarea dar şi prestarea de servicii de asistenţă socială <strong>în</strong> funcţie de nevoile identificate.<br />
Acest proiect se propune a fi finanţat prin fondurile structurale POS DRU, valoarea contribuţiei<br />
proprii fiind acoperită de parteneri ce vor fi identificaţi ca prestatori de servicii de instruire.<br />
• Proiectul 12 - Reţea Centre Zi şi Centre Consiliere – urmăreşte dezvoltarea <strong>în</strong> primul an (2013) a<br />
două astfel de centre <strong>în</strong> două din cele şase zone ale judeţului Sibiu, urmând ca reţeaua să fie<br />
dezvoltată şi pe celelalte zone <strong>în</strong> etapa 2014-2016, <strong>în</strong> funcţie de fondurile disponibile ale CJS.<br />
Investiţiile necesare per centru sunt calculate <strong>în</strong> anexa 7.7<br />
91
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
8. Analiza impactului implementării MP <strong>în</strong><br />
<strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong><br />
Implementarea Masterplanului (MP) răspunde unor obiective europene precum:<br />
promovarea incluziunii <strong>sociale</strong>, combaterea discriminării şi a excluziunii <strong>sociale</strong>, promovarea<br />
oportunităţilor de ocupare pentru grupurile şi persoanele cu risc ridicat de excluziune,<br />
combaterea discriminării.<br />
Implementarea MP va facilita procesul de descentralizare a serviciilor de asistenţă<br />
socială, blocat la nivel judeţean, fiind axat <strong>în</strong> principal pe dezvoltarea şi diversificarea<br />
serviciilor specializate de protecţie, concomitent cu menţinerea <strong>în</strong> administrare a serviciilor de<br />
prevenire. Faptul că implementarea MP pune accent pe parteneriatul public-privat şi pe<br />
valorificarea resurselor locale va reduce tendinţa de creştere a volumului serviciilor asumate şi<br />
administrate de către DG.<br />
Prin intermediul implementării MP se va dezvolta un minim de servicii <strong>sociale</strong> la nivel<br />
comunitar care vor răspunde nevoilor beneficiarilor, fără să creeze dependenţă, servicii <strong>sociale</strong><br />
ce vor putea fi furnizate de ONG-uri cu experienţă şi personal specializat.<br />
Implementarea unui mecanism extern de monitorizare şi evaluare va permite armonizarea<br />
unor viziuni, interpretări şi practici diferite, <strong>în</strong> ceea ce priveşte serviciile <strong>sociale</strong> şi rolurile<br />
instituţionale.<br />
Dacă va fi pus <strong>în</strong> practică un astfel de mecanism se va crea unu sistem coerent şi flexibil<br />
de servicii care să acopere toate nevoile şi grupurile vulnerabile, să prevadă responsabilităţi<br />
clare şi punctuale pe axa central – judeţean – local.<br />
Ţinând cont de contribuţia sectorului neguvernamental la dezvoltarea şi asigurarea unor<br />
servicii de prevenire, cum ar fi centrele de zi şi centrele de consiliere şi sprijin pentru părinţi,<br />
implementarea MP va demonstra potenţiala capacitate a acestora de a administra servicii de<br />
prevenire şi de a sprijini comunităţile locale, mai ales <strong>în</strong> ce priveşte serviciile de prevenire din<br />
mediul rural.<br />
Implementarea reţelelor de <strong>în</strong>grijire la domiciliu prin utilizarea echipelor mobile va duce<br />
la <strong>în</strong>deplinirea unuia dintre obiectivele europene: acela de deplasare a serviciilor către<br />
beneficiari şi de adaptare permanentă la nevoile acestora, cu costuri mai reduse decât<br />
asigurarea acestor servicii <strong>în</strong> spaţii specializate şi cu beneficii <strong>sociale</strong> semnificative.<br />
92
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Flexibilitatea şi adaptabilitatea serviciilor propuse <strong>în</strong> MP vor determina satisfacerea unor<br />
nevoi destinate dezvoltării unor programe specifice, bazate pe: evaluarea detaliată a nevoilor<br />
fiecărei comunităţi <strong>în</strong> parte şi dimensionarea serviciilor <strong>în</strong> funcţie de nevoile identificate.<br />
Prin implementarea MP se va asigura convergenţa serviciilor <strong>sociale</strong>, educaţionale şi<br />
medicale la nivel comunitar. Convergenţa serviciilor la nivel local reprezintă o soluţie pentru<br />
reducerea cheltuielilor şi pentru diminuarea fragmentării serviciilor atât pe axa judeţean –<br />
local, cât şi la nivel local.<br />
93
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
9. Stabilirea unei proceduri de monitorizare şi<br />
evaluare a implementării.<br />
În acest capitol au fost expuse argumente şi raţionamente prin intermediul cărora s-a<br />
<strong>în</strong>cercat oferirea de răspunsurila <strong>în</strong>trebări privind necesitatea conceperii şi implementării unui<br />
mecanism de monitorizare şi evaluare a Masterplanului <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> din judeţul<br />
Sibiu.<br />
De asemenea, au fost precizate argrumente privind oportunitatea asumării unui mecanism<br />
extern de monitorizare şi evaluare, mecanism care să fie implementat prin intermediul unui<br />
organism autonom denumit generic unitate externă pentru monitorizare şi evaluare.<br />
Capitolul este structurat <strong>în</strong> 6 părţi, fiecare dintre ele propunându-şi să contureze o viziune<br />
şi o argumentaţie sintetică <strong>în</strong> legătură cu subiectul tratat. Astfel:<br />
• Introducere – se referă la contextul general care a condus la necesitatea propunerii unui<br />
mecanism de monitorizare şi evaluare;<br />
• Necesitatea implementării unui mecanism de monitorizare şi evaluare – evidenţiază<br />
argumentele principale care susţin oportunitatea implementării unui mecanism de<br />
monitorizare;<br />
• Caracteristici generale ale unui mecanism eficient de monitorizare şi evaluare –<br />
expune succint principalele caracteristici care trebuiesc <strong>în</strong>trunite de un mecanism eficient<br />
de monitorizare şi evaluare;<br />
• Concluzii – sunt enumerate câteva concluzii principale cu privire la necesitatea şi<br />
oportunitatea externalizării mecanismului de monitorizare şi evaluare;<br />
• Mecanismul extern de monitorizare şi evaluare – o descriere sintetică a viziunii ce stă<br />
<strong>în</strong> spatele propunerii pentru un mecanism extern de monitorizare şi evaluare;<br />
• Unitatea externă de monitorizare şi evaluare (UEME) a <strong>masterplan</strong>ului <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong><br />
<strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> din judeţul Sibiu – enumerarea trăsăturilor şi atribuţiilor generale ale<br />
unui organism extern de monitorizare şi evaluare a implementării Masterplanului <strong>în</strong><br />
<strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> din judeţul Sibiu.<br />
94
BIBLIOGRAFIE<br />
1. Badiu, A., 2008, Sistemul naţional de asistenţă socială azi, ed. Agnos, Sibiu<br />
2. Batâr, D. 2003. Normativitate şi devianţă <strong>în</strong> comportamentul tinerilor. Editura<br />
Universităţii „Lucian Blaga” din Sibiu, Sibiu.<br />
3. Băcanu, B., 1999, „Management strategic”, Editura Teora<br />
4. Bocancea, C., Neamţu, G. 1999. Elemente de asistenţă socială. Editura Polirom, Iaşi.<br />
5. Cândea Dan, Doru Fărcaş. 1998. Diagnosticul şi decizia strategică. Editura Expert,<br />
Bucureşti.<br />
6. Chelcea S., 2002,“Metodologia cercetării sociologice”, Bucuresti,<br />
7. Cojocaru, Ş. 2005. Metode apreciative <strong>în</strong> asistenţa socială. Editura Polirom, Iaşi<br />
8. Coulshed V., 1993, “Practica <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>”, ed.Alternative, Bucureşti,<br />
9. Dobash, R.E.şi Dobash, R.P. 1980. Violence against wives, Open Books, London.<br />
10. Dumitraşcu, D., Pascu, R., 2005, „Managementul proiectelor”, Editura Universităţii<br />
“Lucian Blaga”, Sibiu<br />
11. Ferréol, G. şi Neculau, A. (coord.). 2003. Violenţa – aspecte psiho<strong>sociale</strong>. Editura<br />
Polirom, Iaşi.<br />
12. Gherguţ, A. 2003. Managementul serviciilor de asistenţă psihopedagogică şi socială.<br />
Editura Polirom. Iaşi<br />
13. Iluţ, P. 2004. Valori, atitudini şi comportamente <strong>sociale</strong>. Editura Polirom, Iaşi.<br />
14. Mănoiu F., Epureanu V. 1996. Asistenţa Socială <strong>în</strong> România, Editura All, Bucureşti.<br />
15. Miftode, V. 1999, Fundamente ale <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>, Ed. Eminescu, Bucureşti.<br />
16. Miftode, V.1994.Teorie şi metode <strong>în</strong> asistenţă socială: elemente introductive, Iaşi.<br />
17. Miftode, V. 2002. Populaţii vulnerabile şi fenomene de auto – marginalizare –<br />
strategii de intervenţie şi efecte perverse. Editura Polirom, Iaşi.<br />
18. Miftode, V. 2004. Sociologia populaţiilor vulnerabile. Editura Universităţii « Al. I<br />
Cuza», Iaşi.<br />
19. Miley, K.K., O”Melia, M., DuBois, B., 2006, Practica <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>, ed. Polirom,<br />
Iaşi<br />
20. Mintzberg, H., 1994, The Rise and Fall of Strategic Planning, Pintice Hall, New York<br />
21. Miricescu, D., 2008, Managementul timpului, esenţa performanţelor firmei, Editura<br />
Universităţii “Lucian Blaga”, Sibiu
22. Moraru, G.M., 2003, Managerul şi colectivul – monografie, Editura Universităţii<br />
“Lucian Blaga”, Sibiu<br />
23. Neamţu, G. şi Stan, D. 2005. Asistenţa socială – Studii şi aplicaţii. Editura Polirom,<br />
Iaşi.<br />
24. Nicolescu, O. (coordonator), ş.a., 2001, “Sisteme, metode şi tehnici manageriale ale<br />
organizaţiei”, Editura Economică, Bucureşti<br />
25. Nicolescu, O. ş.a. , 2003, “Abordări moderne <strong>în</strong> managementul şi economia<br />
organizaţiei”, vol. 1-4, Editura Economică<br />
26. Nicolescu, O., Nicolescu, L., 2005, „Economia, firma şi managementul bazate pe<br />
cunoştinţe”, Editura Economică, Bucureşti<br />
27. Niculescu, M., 1997, „Diagnostic global strategic”, Editura Economică, Bucureşti<br />
28. Ogien, A., 2002. Sociologia devianţei. Editura Polirom, Iaşi.<br />
29. Pielce, J.A., Robinson, R.B., 1997, Strategic Management, Irwin<br />
30. Popescu, Livia, 1998. Protecţia Socială <strong>în</strong> Uniunea Europeană. Presa Universitară<br />
Clujeană, Cluj-Napoca.<br />
31. Preda, M. 2002. Politica socială românească <strong>în</strong>tre sărăcie şi globalizare. Editura<br />
Polirom, Iaşi.<br />
32. Rassekh, S., Văideanu, G., 1987, The contents of education. Unesco, Paris.<br />
33. Roth-Szamosközi M., 2003, "Perspective teoretice şi practice ale <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong>",<br />
ed. Presa Universitară Clujeană, Cluj- Napoca<br />
34. Rowbottom, R., Hey, A., Social Services Departments, Heinemannn, London.<br />
35. Ţuţurea, M., ş.a., 2001, “Management. Elemente fundamentale”, Editura Universităţii<br />
“Lucian Blaga”, Sibiu<br />
36. Ţuţurea, M., ş.a., 2002, “Management Strategic”, Editura Universităţii “Lucian<br />
Blaga”, Sibiu<br />
37. Zamfir, C., Zamfir, E. (coord) 1995. Politici <strong>sociale</strong> - România <strong>în</strong> context european.<br />
Editura Alternative, Bucureşti.<br />
38. Zamfir E., Preda M (coord). 2000. Diagnoza problemelor <strong>sociale</strong> comunitare – studii<br />
de caz. Editura Expert, Bucureşti.<br />
39. Zamfir, E. 1994: Situaţia familiei şi a copilului <strong>în</strong> România. UNICEF, Bucureşti,<br />
40. Zamfir, C. 2004. Analiza critică a tranziţiei. Ce va fi după?. Editura Polirom, Iaşi.<br />
41. Zamfir, E (coord.). 2000. Strategii antisărăcie şi dezvoltare comunitară. Editura<br />
Expert, Bucureşti.<br />
42. Zamfir C. (coord). 1999. Politici <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> România. Editura Expert, Bucureşti.<br />
43. Vilbrod, A. Ionescu, I. 2004. Asistenţa socială <strong>în</strong> tranziţie. Institutul European, Iaşi.
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
ANEXE<br />
- OPIS -<br />
Anexa 1.1. Analiza nevoilor actuale de asistenţă socială şi prognoza pentru evoluţia<br />
acestora <strong>în</strong> perioada 2010-1019<br />
Anexa 1.2. Definiţii conceptuale<br />
Anexa 1.3. Probleme din sfera protecţiei şi <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> judeţul Sibiu<br />
Anexa 1.4. Implicarea <strong>Consiliul</strong>ui Local <strong>în</strong> rezolvarea problemelor <strong>sociale</strong> la nivelul<br />
judeţului Sibiu<br />
Anexa 1.5. Principala sursă de venit a beneficiarilor/ potenţialilor beneficiari la nivelul<br />
judeţului Sibiu<br />
Anexa 1.6. Protecţia copiilor cu îmbrăcăminte corespunzătoare de către familie, la nivelul<br />
judeţului Sibiu<br />
Anexa 1.7. Vulnerabilitatea populaţiei şi situaţiile de dependenţă socială la nivelul<br />
judeţului Sibiu<br />
Anexa 1.8. Relaţiile familiale <strong>în</strong> judeţul Sibiu<br />
Anexa 1.9. Educaţia copiilor <strong>în</strong> judeţul Sibiu<br />
Anexa 1.10. Limitarea accesului la serviciile medicale primare <strong>în</strong> judeţul Sibiu<br />
Anexa 1.11. Tipuri de prestaţii şi servicii <strong>sociale</strong> acordate <strong>în</strong> perioada 2008-2009 <strong>în</strong> judeţul<br />
Sibiu<br />
Anexa 1.12. Cunoaşterea serviciilor <strong>sociale</strong> de către beneficiarii/ potenţialii beneficiari din<br />
judeţul Sibiu<br />
Anexa 1.13.a. Servicii <strong>sociale</strong> solicitate de beneficiari la nivelul judeţului Sibiu şi cerinţe de<br />
<strong>în</strong>fiinţare a unor programe de consiliere<br />
Anexa 1.13.b. Adresa Agenţiei Judeţene pentru Prestaţii Sociale Sibiu nr. 6232/11.08.2009<br />
către <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu, Serviciul Strategii şi Programe, privind situaţia<br />
prestaţiilor <strong>sociale</strong> finanţate de la bugetul de stat <strong>în</strong> 2008, pe localităţi<br />
Anexa 1.14. Evoluţia fenomenelor demografice <strong>în</strong> judeţul Sibiu<br />
Anexa 1.15. Prognoza populaţiei <strong>în</strong> judeţul Sibiu<br />
Anexa 1.16. Prognoza sistemului de protecţie socială <strong>în</strong> judeţul Sibiu – foaie de calcul
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Anexa 1.17. Prognoza evoluţiei principalelor categorii de beneficiari de servicii de asistenţă<br />
socială <strong>în</strong> judeţul Sibiu<br />
Anexa 2.1. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009 - metodologie<br />
şi instrumente de lucru<br />
Anexa 2.2. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009 - tabele de<br />
corelaţie<br />
Anexa 2.3. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009 - Metode de<br />
măsurare a gradului de satisfacţie a beneficiarilor cu privire la calitatea<br />
serviciilor <strong>sociale</strong> oferite <strong>în</strong> judeţul Sibiu şi nemulţumirile acestora<br />
Anexa 2.4. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009 - Participarea<br />
echipelor multidisciplinare şi a personalului calificat la soluţionarea<br />
problemelor cu care se confruntă furnizorii de servicii de asistenţă socială din<br />
judeţul Sibiu<br />
Anexa 2.5. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009 - Măsura <strong>în</strong><br />
care serviciile de asistenţă socială contribuie la ridicarea calităţii vieţii<br />
beneficiarului din judeţul Sibiu<br />
Anexa 2.6. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009 - Măsura <strong>în</strong><br />
care consideră respondenţii că ar putea contribui comunitatea locală la<br />
creşterea calităţii serviciilor <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> judeţul Sibiu<br />
Anexa 2.7. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009. Contribuţiile<br />
partenerilor furnizorilor de servicii <strong>sociale</strong> şi comunităţii sibiene<br />
Anexa 2.8. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009 - Îmbunătăţiri<br />
posibile la nivelul instituţiilor furnizoare de servicii <strong>sociale</strong> din judeţul Sibiu<br />
Anexa 2.9. Analiza realizării SAS <strong>în</strong> judeţul Sibiu, <strong>în</strong> perioada 2008 – 2009 - Principale<br />
nevoi satisfăcute de actualul sistem de asistenţă socială din judeţul Sibiu<br />
Anexa 3.1. Diagnoza activităţii IS şi DG din punct de vedere organizaţional şi economic -<br />
Metodologie<br />
Anexa 3.2. Colectarea datelor<br />
Anexa 3.3. Inventarul actelor normative care stabilesc competenţele CJ Sibiu şi ale<br />
DGASPC SIBIU <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong> <strong>sociale</strong><br />
Anexa 3.4. Analize SWOT<br />
Anexa 3.5. Centralizator al situaţiilor actuale – centre pentru copii şi centre pentru adulţi<br />
din judeţul Sibiu
MASTERPLAN - ASISTENŢĂ SOCIALĂ – JUDEŢUL SIBIU<br />
Anexa 4.1. Studiu privind parteneriatele <strong>în</strong>cheiate de <strong>Consiliul</strong> Judeţean Sibiu sau de DG<br />
pentru realizarea unor SAS - Metodologie<br />
Anexa 4.2. Principalele acte normative care reglementează acordarea serviciilor <strong>sociale</strong><br />
prin parteneriate<br />
Anexa 4.3. Instituţii partenere ale <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu / Direcţiei Generale de<br />
Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului Sibiu<br />
Anexa 5.1. Analiza serviciilor de asistenţă socială acordate <strong>în</strong> judeţul Sibiu fără implicarea<br />
<strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu – Metodologie<br />
Anexa 5.2. Harta SAS acreditate la nivelul judeţului Sibiu<br />
Anexa 6.1. Analiza posibilităţilor de finanţare a unor SAS de către <strong>Consiliul</strong> Judeţean<br />
Sibiu prin subvenţii sau contracte – metodologie<br />
Anexa 6.2. Principalele acte normative care reglementează competenţele CJS <strong>în</strong> finanţarea<br />
unor servicii de asistenţă socială prin subvenţii, proiecte sau contracte<br />
Anexa 7.1. Acoperirea nevoilor de <strong>în</strong>grijire la domiciliu – calculele aferente zonei Agnita<br />
Anexa 7.2. Acoperirea nevoilor de <strong>în</strong>grijire la domiciliu – calculele aferente zonei Avrig<br />
Anexa 7.3. Acoperirea nevoilor de <strong>în</strong>grijire la domiciliu – calculele aferente zonei<br />
Cisnădie<br />
Anexa 7.4. Acoperirea nevoilor de <strong>în</strong>grijire la domiciliu – calculele aferente zonei Sălişte<br />
Anexa 7.5. Acoperirea nevoilor de <strong>în</strong>grijire la domiciliu – calculele aferente zonei<br />
Tălmaciu<br />
Anexa 7.6. Acoperirea nevoilor de <strong>în</strong>grijire la domiciliu – calcule estimative<br />
Anexa 7.7. Costuri servicii centre de zi<br />
Anexa 8.1. Impactul implementării planului de acţiune <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> social. Metodologie<br />
Anexa 8.2. Politici <strong>sociale</strong><br />
Anexa 9.1. Analiza capacităţii instituţionale a <strong>Consiliul</strong>ui Judeţean Sibiu / DG Sibiu <strong>în</strong><br />
asigurarea monitorizării şi evaluării implementării cu succes a MP -<br />
Metodologia de lucru<br />
Anexa 9.2. Fişă de monitorizare / evaluare a implementării strategiei<br />
Anexa 9.3. Planul de monitorizare şi implementare a <strong>masterplan</strong>ului – tablou de bord<br />
Anexa 9.4. Mecanism de monitorizare şi evaluare a <strong>masterplan</strong>ului <strong>în</strong> <strong>domeniul</strong> <strong>asistenţei</strong><br />
<strong>sociale</strong> din judeţul Sibiu - Glosar
44. Walton, R. , G., 2000. Social Work – The future of social work in a changing society.<br />
Longman, London.<br />
45. Conseil de L' Europe. Transformation <strong>sociale</strong> et Délincquance Juvénile. Comité<br />
européen pour les problemes criminels, Strasbourg.<br />
46. Institutul Naţional de Statistică, Direcţia Judeţeană de Statistică Sibiu, Fenomene<br />
demografice ale judeţului Sibiu, evoluţii şi tendinţe, material accesat de pe Internet,<br />
18.05.2009<br />
47. Centrul de Studiere a Populaţiei – Universitatea Babeş Bolyai, Cluj-Napoca, Raport<br />
privind situaţia vârstnicilor din România, 2009.<br />
48. Centrul de Resurse Juridice, Raport privind respectarea drepturilor şi libertăţilor<br />
persoanelor aflate <strong>în</strong> instituţii medico-<strong>sociale</strong> pentru personae cu dizabilităţi mentale,<br />
2009.<br />
49. Administraţia Prezidenţială, Comisia Prezidenţială Pentru Analiza Riscurilor Sociale<br />
şi Demografice, Riscuri şi inechităţi <strong>sociale</strong> <strong>în</strong> România, 2009.<br />
50. UNICEF. 2000. Asistenţa socială <strong>în</strong> România şi Marea Britanie. Studiu comparativ.<br />
Bucureşti.<br />
51. UNICEF. 2000. Un deceniu de tranziţie – situaţia copilului şi a familiei <strong>în</strong> România.<br />
Bucureşti.<br />
52. *** Situaţia demografică a regiunii CENTRU: stadiul actual, factori de influenţă şi<br />
proiectarea populaţiei până <strong>în</strong> anul 2025, Agenţia pentru dezvoltare regională<br />
„CENTRU”, Alba Iulia, Ianuarie 2005<br />
53. *** Proiectul de Strategie al DGASPC Sibiu 2009-2013.<br />
54. *** Strategia de Asistenţă Socială a judeţului Sibiu 2004-2007-2010.