Bucure0I,13 Iuniü - upload.wikimedia....
Bucure0I,13 Iuniü - upload.wikimedia....
Bucure0I,13 Iuniü - upload.wikimedia....
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
-<br />
ANUL IV. No. 909 10 BANI EXEMPLARUL SAMBATA 14 IUNIU 1880.<br />
inisonse-<br />
ROMANIA<br />
.A.p.A.R. LINT rro.A.Prm<br />
...1<br />
ABONAMENTUL:<br />
In Capital : 1 an 30 lei, 6 luni 15 lei, 3 lunY S lei.<br />
In Districts: 1 an 36 lei, 6 luni 18 ler, 3 hint 10 ler.<br />
In Streingtate: 1 an 48 lei, 6 We 24 ler, 3 lunr 12 ler.<br />
Director: D. AUG. LAURIAN.<br />
STIRI TELEGRAFICE<br />
din ziarele streine.<br />
Pentru Abonamente, Anunciuri i Reclame a se adressa:<br />
In Romania: La administratiune, Tipografia St. Mihalescu §i la correspondentir diaruluf din judete. tk<br />
In Francis: La Société Havas, Laffit et C-ie, Place de la Bourse, 8, Paris.<br />
In Anglia: La D-nu Eug. Micoud's, Foreign Advertising Agency, <strong>13</strong>0-140 Fleet Street, London.<br />
In Austria: La D-nu B. G. Poppovitz, furnisorul Curter Routine, Stadt Fleischmarkt, 15, si la D-nu H.<br />
Schalek, I, Wollzeile 12, Wien.<br />
In Germania: La D-nu Adolph Steiner, Anoncen-Expedition, Inseraten, Pacht der Berliner Wespen, in<br />
Hamburg.<br />
\-ra fi comunicat chiar azt ambasadorilor la Constantinopol.<br />
Poarta delcara ca este hotarata a esecuta conventia<br />
cu Muntenegru, dar recla ma pentru aceasta<br />
un termer' rationabil.<br />
(Ilavas)<br />
NO<br />
actiuni, din economiile acute in ultimii<br />
timpl, cu totul eseeptionall, ca fiind singura<br />
clasa ce a profitat de acele anon<br />
male timpuri, - aceasta lard nu insemneazd<br />
cd tara plutece pe aur, cd banil<br />
au ajuns ii la noi marfa fard pret, ca<br />
guvernul patriotilor" a descantat cum-va<br />
A N UNCIU fIL E :<br />
Linia de 35 milimetre pc pagina IV-a 35 banT.<br />
Reclame pe pagina Ill-a . . . . I Len'.<br />
Epistole nefraucate se refuse<br />
Articolif nepublicatl nu se inapoízbi.<br />
Pentru rubrica : Insentir i reclame, redactiunea,<br />
nu e responsabila.<br />
PO Il-a .<br />
. , . . 2<br />
Prim-Redactor: STU. O. MICHAILESOII.<br />
ne spune ca aceasta geamie va fl una din eel<br />
mal frumoase din plasa Constanta.<br />
Constantinopol, 23 Iunin.<br />
Maine, Sambata, in sala Ateneului, clasa de<br />
S'a incercat un atentat asupra marelui serif<br />
din Mekka. Seriful a remas neatins.<br />
violina a elevilor conservatorului Mr tine esamen,<br />
Iu Diarbekir ail isbucnit marl neorinduell din<br />
sub conducerea eminent.. profesor L. Wiest.<br />
causa scumpetel excesive. Guvernorul si-a dat ------ - A se ledea ultime serer pe pagina III.<br />
Se vor esecuta diferite piese usoare din ope-<br />
.<br />
dimisiunea.<br />
.<br />
sa se imbogateascd lumea, i lumea pune rile Martha, Lucia de Lamermoor, Sonambula<br />
Londra, 23 hand. <strong>Bucure0I</strong>,<strong>13</strong> - <strong>Iuniü</strong> ast-fel mare temeig pe greutatea lui fi- etc. Shale din Rode, Haydn, Kreutzer etc.<br />
Informatiunile din Athena afirma ca guvernul<br />
nanciard.<br />
grecesc va urea numerul ostirif la 40,000. Deja<br />
s'aa i trimis oficiarl in Francia, Italia, Ungaria Erf, 12 iuniü, s'a deschis la casieriile Niel gand din toate acestea.<br />
Din toate partile Orel primim vesti imbucu-<br />
si Algeria, pentru ca sa cumpere cal, munitiuni publice -precum se anuntase deja citito-<br />
*<br />
ratoare in privinta stärel actuale a campurilor<br />
si vestminte pentru trupe.<br />
rilor no§tri - subscriptiunea de 10%, din<br />
semönate.<br />
Berlin, 23 Iunin.<br />
La mieprimea capitalului efectiv al te- Ploile abundente,<br />
sumele ce sunt sa acopere capitalul de<br />
ce aü cutrierat tara de la<br />
' Comisiunea technica s'a intrunit azT. Terminanrn,<br />
fenomenul denotd, tocmai din con- o margine la cQealaltil, ad filcut pe cultivatorii<br />
opt milioane al Bancil nationale.<br />
t du's)." lucrarile va redacta un raport ce se va titra,<br />
o absoluta amortire a comertului §i sa spereze o buna tecolta.<br />
pari chiar azi si '1 va presinta membrilor confe- Admiterea la subscriere va dura chid o lipsa totald de intreprinderi serioase,<br />
mien. Mane se va lua la cercetare critica. Vi- zile, pand Luni inclusiv.<br />
--earl cine ar veni saV plaseze capitalul Societatea Ancora (pentru ingrijirea bolnavilor<br />
neri se va tinea conferenta, si se , va vota linia Inaugurarea acestel subscriptiuM pu- cu 6 §i 7 la Ve, and negotul §i industria<br />
fruntariilor.<br />
si<br />
Nice constitue, farä indoieald, o data fi-<br />
ingroparea mortilor) va da Dumineca, la Tel,<br />
in:Ori-ce cas, chiar in timpi mijlocii, produce<br />
Rnenos.0yres 21 Ionia. nanciarA de oare-care insemndtate pentru<br />
langa bariera Mosilor, o petrecere de vara, care,<br />
cel putin 15 §i 18 la 0/0 ??<br />
Situatiunea politica devine din zi in zi mat not §i suntem vesell ca putem inregis-<br />
judecand dupe succesul balurilor sale de asta<br />
intunecata. Se aude cT s'ar fi i intamplat deja<br />
Cine v'ar da atunci i bruma de nutra<br />
chiar de azi afluenta cea mare a sub-<br />
curia, promite a li din cele mat vesele si mat<br />
serioase ciocnirl intre trupele nationale si cele<br />
merar ce esista in tara, cand el i-ar gdsi placute.<br />
provinciale. Operatiunile de pana acurn sunt scriitorilor ce s'a observat pretutindeni in o intrebuintare in sfera intreprinderilor Comitetul a ingrijit dc mancari si Mutt. 'nine<br />
Milt de niel o insemnatate.<br />
capital.* la casele autorisate a emite ti- industriale ? ?<br />
Paris, 23 lucid tulele provisoril ale actiunilor &inch.<br />
cart vor fi puse la disposititutea invitatilor cu<br />
preturi moderate.<br />
Senatul a discutat azi legea pentru desfiintarea Afidm in momentul acesta, ea' subscri-<br />
preotilor militari.<br />
erea a fost tot atat de animata §i prin Nu vé prea incälzii dar imaginatiunea cu<br />
Cardrel asigura ca bisericile nu sunt d'ajuns cele lalte centre ale tern.<br />
ardtdri cari ascund, sub in§eldtoarea lor<br />
ALEp COLEGIULUI IV.<br />
pentru multumirea trebuintelor religioase ale ar- Capitalul cerut de &Inca va fi de si- zimbire, cause cu totul diferite de cele ce Won Nicolae Fleva, Gr. Arghiropol i Torna<br />
matei. Afar& de serviciile divine liturgiile, etc.<br />
mat sunt si alto datoril catolice , precum gur acoperit ; sit pretinde chiar ca ar fi voitl d-voastra a tälcui.<br />
Filitis.<br />
,<br />
pi<br />
impärtilsirea. Dar pentru seviirsireit acestei mart deja i subscris, ast-fel cii inregistrarea Is; ol nu vé conbatem, ci v huninaini, Damborita. - Costica Fusee, Costica Petrescu<br />
taine sunt de lipsa preoti, i inca do eel demni sumelor ce ar voi sa intre in aceasta in- daca lumina poate sä mai strdbatd in cra- si Dimitrie Ionescu, inginer.<br />
de increderea soldatulut. Acestia sunt prelate mistitutiune financiara va fi cu mult supeniurile voastre, cople§ite err totul de a- Haver.- G. A. Boranescu. C. Rusaveteanu si<br />
litari.rioara<br />
celei ee se reclama, pentru ea Banmeteala unei puteri fifrä frig.<br />
Stefan Pleniceanu.<br />
Generalul Guillemont declara ca preotul e bine<br />
factor puma( in biserica : afara insa, se intoca sa inceapa cariera sa.<br />
Banca este creata, mearga inainte. Azi Rimnicul- &rat - . Lupu Lupescu, Arovean, Marleg<br />
preotil , stint o mite din masina cleft Noi dorim BAncil cel mai stralucit suc- nu mai avem nimic de zis.<br />
garitescu.<br />
El prepara in armata loviturile de ces, in scopul ce §'a propus st urrna- Nici vot nici not nu suntem natia.<br />
calismuluI.<br />
Patna. -Simon Gurita, birth Nicolaü, si Nico-<br />
stat. (Sgomot, strigate : Cine a planuit lovimdreaseä : inlesnirea pieif, mi§carea ea- Natia e tranul.<br />
lae Pruncu.<br />
turd, de stat?). Oratorul citeste pasage din o bropitalelor in favoarea comertului §i a in- De la carmuitorii, zapeii, pomo§nicit vit-<br />
loan Chiru, Nicolae Dragoevici si Cossura<br />
a until preot militar, intitulata : Soldatul<br />
rAra religiune" un as-fel de soldat e numit orn<br />
treprinderilor industriale.<br />
tapen, patriotii, bancheril §i ghepftarii vos,tache Margulet.<br />
fara onoare, si miserabil. Colonelu regimentului De ar merge incailea comertul !<br />
tri i papa la natie, -e un abis....<br />
Neamtu. Sotir Panaitia, Teodor Leca si Va-<br />
Cand vedeti dar pe ageril magnetip<br />
a protestat contra acestel brosuri. Clericalismul<br />
sile Soimaru.<br />
desbina armata. Oficiarif ultramontari se ingrijesc<br />
ai partidului cd alearga, pe langä bancheri Roman. - Alecu V. Mor tun, Costin Vidrascu<br />
mal mutt de serviciul bisericei.<br />
§cim mai din nainte cd prima conclu- pi burgezi, salt incarce buzunarul doldora ti preotul Vasile Damian.<br />
Soldatif aü fost silii sa inghenunche pentru siune ce presa de porunceald a stapanirii de titule financiare, intrebati-ve cum stä Suceava. - Al. Stefanescu, G. Stisf i Iordache<br />
primirea bine cuventarif papal, ce se trimitea va stoarce din isbanda acoperiril capita- töranul, cum se laudd oare arendmul si Isacescu.<br />
prin telegraf. Generarul Farm e de asemenea lului Bancii, - va fi, dupd datina §i dato-<br />
ideea. Dönsul a afirmat ea legea nu intentio-<br />
in ce ape se scaldd proprietarul, inainte Tecuci. Alecu Radovici, loan Opriseanu, Gh.<br />
ria el, strigdtoare §i lauddroasd, cd guverneaza<br />
nici" o inimicitia contra religiunei, ci se<br />
de a striga, cat v ia gura, cd sub bla- Zamfir.<br />
aduce numai in interesul farmed'.<br />
nul patriotilor" anume e singura causd goslovita voastrd carmuire tam inoatd in Tutor a. - Teodor Istrate, Iorgu G iuvara, Iancu<br />
care deschide pungile cetatenilor, ea in-<br />
Paris, 21 Iuniti.<br />
belpg.<br />
Costandake.<br />
Jurnalul des Débats" anunta ca puterile sunt crederea ce inspird el tern e motivul pu- Ne oprim azi la aceste observatiurn, §i Vaslui - George Savescu, loan Latu, loan Mar-<br />
dispuse sit cedeze districtul Zagori Greciei. ternic, care hotara§ce pe public a-pl incre- vom reveni indatd asupra cestiunilor &inch, copol.<br />
Cornisiunea technica nu va pleca, la fata lodinta banul nouel institutiuni financiare! cad avem aci de furca sa ne intelegem bine Fdlciü. - Dimitrie Berea, Panait Taut, . Gr.<br />
cubit, de oare-ce Turcia nu garanteaza pentru Se va vocifera apoi ca, de vreme ce inaintea publicului care ve ineredinteazd<br />
siguranta personald.<br />
Tulburi.<br />
tam poate sd acopere opt milioane, ea banul, munca i viitorul copiilor lul.<br />
Paris, 22 Iunitt<br />
1051. - Raducanu Botez, lancu Botez. G. Pavlov.<br />
nu mai lasä nimic de dorit sub raportul<br />
Teat() ziarele constata unanirn resultatul co-<br />
J-0-4<br />
Botopani. - C. Savinescu, Rozan, Gr. Cantemir.<br />
prosperitatil sale financiare!<br />
losal al discursului de ieri, ce l'a tinut Gambetta.<br />
Doruhoi. - Gr. I. Gorovei. Dimitrie P. Moruzi,<br />
Toti afirma ca el nici o data nu s'a urcat aa Noi nu voim sa turburdni ilusiunile, Monitorul oficial" de azi contine ur- Dimitrie Ionescu.<br />
de sus.<br />
cad ilusitmi ni se aduc tot-d'a-una inainte, mdtoarea in§tiintare a ministerului de it Braila. - Dobre Miclescu., Dimitrie Margin: i-<br />
Ziarele reactionare opineaza, ca guvernul e de cdte ori e in cestiune surprinderea bu- nante :<br />
tescu, Mihalache Theodorescu.<br />
palid in fata lui Gambetta, care este totul ; prin nei noastre credinte. Sunt, in adevör, §i Din telegramele primite de la diferitele<br />
aceasta s'a creat o noua situatiune.<br />
Covorluin. - George Fulger, Ion Antonia, Pa-<br />
in lumea fenomenelor flnanciare, nis,te easieril, pand in seara de 12, Iunie curent, nait Alesandrcscu.<br />
1--monsm- spete de miragiuri, pe earl cata sd le es- resultand cä s'a subscris peste 50,000 Arg e - N. T. Grigorescu, I. S. Theodorescu,<br />
Serviciul telegram al Romaniei Libere"<br />
plice cine-va, cu minte luminata i sana- actiuni ale Mimi Nationale in ziva d'an- Mucenic Dinescu.<br />
toasä, inainte de a le lua drept realitätt<br />
luniu - 4 ore seara<br />
Witt ; din earl : 16,000 pentru sunn ne-<br />
24<br />
Mused. - loan Protopopescu Rosianu, D. Pereductibile,<br />
subscrierea se inchide in toata<br />
Paris, 24 Iuniii.<br />
tre Zamtirescu, D. G. Nastasescu.<br />
Dad% bancheril i banchera§ii, de toata tara.<br />
Rimnicu- Vdlced. - I. C.<br />
Niste telegram particolare primite din Bu-<br />
Angelescu advocat, 0enos-Ayres<br />
anunta ca lupta a inceput si<br />
mina i tot soiul, in lipsä de alte afaceri Indata dupd completarea scirilor din prescu profesor la seminar si Rizescu.<br />
cit s'a<br />
mai strAlucite, provenita din causa stag- judete se va face o publicatie mai de-<br />
incins chiar o Inri ti a afara din eras, in urma<br />
Gorjiit. - Dinca Schiler, loan Nicolescu si Joan<br />
contlictului iscat intro guvernul national si cel natiunii noastre economice, dati azi nätailata." Popescu.<br />
vala sä destupe rate o vina productoare,<br />
provincial din Buenos-Ayres, din cauza opozitiel<br />
Olt.- D. Grigore Vulturescu, Stelae Dimitrescu<br />
facute, de care eel din urma, candidatului la pre-<br />
ori-cdt de subtire ar fi, pentru partea<br />
si G. Vizulea.<br />
cdpitalurilor lor cari stair i dormiteaza,<br />
sidentie susthmt de guvernul national.<br />
CRONICA ZILEI<br />
Bomanap. - Radutil Parvulescu, Eliodor Ver-<br />
Mijlocirea reprezentantului Engliterel a fost<br />
- - aceasta nu inseamna cdtusi de putin<br />
gati si Vasile Varlam.<br />
refuzata.<br />
nici exuberanta de avutie, nici avint pa- Esamenele institutului liceal de fete B, lin. DOOM - Gr. I. Cernatescu, C. I. Constantitriotic,<br />
nici manifestatiune de incredere ammo" vor incepe Duminica, 15 Iunie, si vor neanu si N. T. Popp.<br />
Viena, 24 Iuniti.<br />
catre parintescul guvern.<br />
tine paint la 23 Iunie inclusiv.<br />
Mehedinft. - Bibescu Dimitrie, Ion*, Gurileanu<br />
Se asigura ca Austria va sustMe pe Englitera Vorba lul Mefisto : dura necesitate" si<br />
si N. Gheorghiu.<br />
in proiectul sett d'a acorda Albaniel autonomia. nimic mal mult.<br />
Un Mahometan a lasat prin testament o suma Vlapca. -Joan Corbeanu, Doctor A lexiu i loan<br />
Londra, 24 Iuniri. Daca, pe de alta parte, stratul median de cate-va mil de lei, cu cari sa se construiasca, Alimanescu.<br />
Times" anunta cit respunsul Prep la cel al societatii, burgezia, cum s'ar zice, se din piatra, in Gamma Ilai.DöIüc, o geamie. Teleorman. -D. G. Ganescu propietar, D. Ene<br />
d'al doilea punct al note( identice a Puterilor prenumerd i dinsa eu cate-va sutimi de Constructiunea a inceput si "Farul Constantei" P opa Stoica, D. Anghel Ivanovici.<br />
ZIT_<br />
_ '<br />
A<br />
,.<br />
.
falomita. --Dr. P. Degereteann, Dinu Theodo<br />
resell i Dimitrie Becarian..<br />
Sunt inaltatl la gradul de capitani, in arma in-<br />
FOITA «ROMANIE1 L1BERE»<br />
- <strong>13</strong> luniü. - 2<br />
MONSIEUR FRANÇOIS<br />
0 ADUpERE AMINTE DIN ANUL 1848<br />
DE<br />
IVAN TURGENIEFF.<br />
(II Ell& A RE)<br />
Nu'int aduc a minte, cum se desfasara apt:).<br />
urrnatoarea conversatie :<br />
- Umbla0 fitra indoiala la teatru? me intreba<br />
el, cu o spontaneitate pe care deja o observasem<br />
si care me facea se, cred, c ,e1 nu prea'da<br />
mare atentiune celor ce i se .-reSpundeati ; caci<br />
d-voastO, Omni!' meT.irusi, -suntet MI marl a-<br />
'initt`ort al teatrului.<br />
Da, me. due cate-o data.<br />
Si-stinteti incantat -de admit nostri, aa<br />
crel.?<br />
ROMANIA LIBERA<br />
..1,1/1111111101.1MMI,<br />
Contineanu -Thedor, din- regimehtul 7 linie,<br />
locotenent de_ la 1875, Ianuarie 1, in acelast<br />
corp, vacant,a prin mutarea capitanuluT Antonescu<br />
Petre.<br />
Cumplinast Ifie din regimentul 4 linie, locotenent<br />
de la 1876, Ianuarie 1, in regimentul 5<br />
linie, vacant& prin mutarea capitanulut Malinescu<br />
f ante ri :<br />
kescu Stefan, din regimentul 21 - dorobantl,<br />
Ilfov, locotenent de la 1874, Ianuarie 1, in regirnentul<br />
3 de Fine, vacani6, prin mutarea C6,- Mihail. -<br />
- pitanulut Ioneseu Nicolae.<br />
Matotineanu Perté, din regimentul 5 linie, lo-<br />
Seinescu George, din regimentul 1 linie, locotenent<br />
de la 1874, Iunie 6, in .acelasi corp,<br />
vacan0 prin inaintarea. capitanulut Vladeseu<br />
cotenent de la- 1876, Ianuarie. 1, in, regimentul<br />
8 linie, vacanti Prin in'aintarea capiianului Nicolae<br />
Dirnitrie.<br />
.Alexandru.<br />
Vliidescu George, din regimentul 2 linie, lo-<br />
Panu Constantin, din regimentul 6 linie. locotenent de la 1876, Ianuarie 1, in regimentul<br />
cotenent de la 1874, Ianuarie '1,-in acelasl corp 30 dorobanti, Muscel; vacanta prin mutarea ea-<br />
:vacanta prin inaintarea capitanulut TeraZeseu pitanulut Hiot Constantin.<br />
George.<br />
. Dimitrle-Tanasie, din regimentul 28 dorobanti,<br />
-Sticeffva, -Mcotenent de la .1875,- Ianuarie 1, in<br />
acelasi cola), vacanta creata prin budget.<br />
Stänica Gliita, din regirnentul 3 linie, locotede<br />
la 1874, Aprilie 1, in regirnentul 2 linie, vacanta<br />
prin inaintarea capitanulut Ionescu Titus.<br />
Constantineseu Dina, din regirnentul 6 linie,<br />
locotenet de la 1875, Ianuarie 1, in acelasi<br />
corn, vacanta prin inaintarea caPitanului Codeescu<br />
Man.<br />
Manolescu Theodor, din regirnentul 3 dorobanti,<br />
Olt, locotenent de la 1874, Aprilie 1, in<br />
regimentul 3 linie, vacanta prM mutarea capit.<br />
Georgescu Theodor, din regimentul 7 linie,<br />
locotenent de la 1875, Ianuarie 1, in regimentul<br />
24 dorobanti, Tecucia, vacanta creata prin<br />
budget,<br />
Boteanu Remus, din regimentul 28 dorobanti,<br />
Suceava, locotenent de la 1876, Ianuarie 1, in<br />
acelasi porp, vacanta creata prin budget.<br />
Buiurga Ion, din regimentul 29 dorobanti,<br />
Dor.ohoia, locetnent de la 1875, Ianuarie 1, in<br />
acelasl corp, vacanta creata prin budget.<br />
Boteanu Dirnitrie, din batalionnl 2 .venatori,<br />
locotenent de la 1876, Ianuarie 1, in acelasi<br />
Corp, vacanta prin inaintarea capitanului Gussi<br />
Pavel.<br />
Vidulescu Theodor. -<br />
Mihalescu Haralambie, din regirnentul 18 derobantt,<br />
Gorj, locotenent de la 1875, Ianuarie 1,<br />
in regimentul 19 dorobanti, Romanatl, vacanti,<br />
prin demisionarea capitanului Munteanu Nicolae.<br />
Cornescu Zalomit, din regimentul21 dorobanti,<br />
Ilfov, locotenent de la 1874, Aprilie 1, in baba -<br />
lionul 4 venatori, vacanta prin inaintarea capi-<br />
Arabu Joan, din regimentul 26 dorobanti,<br />
Mehl, locotenent de la 1875, Ianuarie 1, in a-<br />
(*last" corp, vacantA creata prin budget.<br />
Georgescu Stefan, din regirnentul 22 dorobantl,<br />
Dambovita, locotinent de la 1876, Aprilie' 8, in<br />
acelasi corp, vacanta creáta prin budget. '<br />
Costache Nicolae, din regirnentul 3 linie, locotenent<br />
'de. la 1875, Ianuarie 1,in acelast corp,<br />
'<br />
tanulul Mavrodin George..<br />
Argeseanu Christache, din regimentutul 19<br />
dorobantl, Romanatl, locotenent de la 1875, Ianuarie<br />
1, in batalionul 1 de venatori, vacantá<br />
prin inaintarea capitanulul Canariu Athanasie.<br />
Patrascu Ion, din regimentul 30 dorobantl,<br />
Mused], locotenent de la 1874, Aprilie 1, acelasi<br />
corp, vacanta creata prin budget.<br />
Gheorghiadi Joan Obdenáru, din regimentul<br />
6 dorobanti, Bucurescl, locotenent de la 1875,<br />
Ianuarie 1, in acelasi corp, vacanta, creata prin<br />
budget.<br />
lonescu Constantin, din regirnentul 4 linie,<br />
locotenent de la 1874, Aprilie 1, in regimentul<br />
12 dorbbanti, Tutova, vacanta creata prin<br />
budget.<br />
Olanescu :roan Athanasie, din regimental <strong>13</strong><br />
dorobanti, last, 1ocoten3nt de la 1875, Ianuarie<br />
1, in acelag corp, vacanta prin inaintarea capitanulul<br />
Sterie Lascar.<br />
Rusescu Alexandra, din regimentul 7 linie,<br />
loeotenent de la 1874, Noembre 3, in regimentul<br />
12 dorobantr, Tutova, comptabil, vacanta<br />
creata prin budget.<br />
Sisman Constantin., din regimentul 7 dorobanT,<br />
Prahova, locotenent .de la 1876, Ianuarie<br />
1, in regirnentul 22 dorobantl, Dambevita, vacanta<br />
prin inaintarea capitanului Vintilil Erernia.<br />
; Stoenescu Dimitrie, din regimentul 7 linie,<br />
locotenent de la 1875, Ianuarie 1, in regimen-<br />
vacanta prin mutarea capitanului Dimitriu<br />
George.<br />
Varlam Constantin, din gendarmi, Bucurescl,<br />
locotinent de la 1876, Aprile 8, in regimentul<br />
5 linie, vacanta prin mutarea capitanului Petrovici<br />
Man.<br />
Stanescu Vasile, din regimentul 17 dorobantl,'<br />
Mehedintl, locotenent de la 1875, Ianuarie 1, in<br />
regimentul '24 dorobanti, Tecuci, vacant& creata<br />
prin budget.<br />
Racoviceanu Constantin, din batalionul 4 yena'térl,<br />
locotenent de la 1876, Aprilie 8; 'in regimentul<br />
3 de dorobantl, Olt, comptabil, vacanta<br />
creata prin budget.<br />
Minculescu, loan, din regimentul 1 dorobantl,<br />
Dolj, locotinent. de la 1875, Ianuarie 1, in regimentul<br />
12 dorobanti, Tutova, vacanta prin mutarea<br />
capitanulut Alexandru Dimitrie Ureche.<br />
Iarca Zarnfir, de la scoala militara de infan .<br />
terie sí cavalerie, locotenent da la 1877, Ianuarie<br />
1, la aceeasl scoala, vacanta prin inaintarea<br />
capitanulul Ionescu Nicolae.<br />
Moroianu Stavri, din regimentul 5 dorobantl,<br />
Vlasca, locotenent de la 1875, Ianuarie 1, in<br />
regimentul 1 linie, vacanta prin inaintarea capitanuluf<br />
Veropolu Grigote.<br />
Oprisan Mihail, din regimentul 8 linie, locotenent<br />
de la 1877, Aprilie. 24, in adrninistratia.<br />
centrala a resbolultd, vacanta prin mutarea ca;<br />
tul 1 linie, vacanta prin inaintarea caoitanului<br />
Ben gescu Dim i<br />
Ciocaneli Pericle, din regimentul 6 linie, locotenent<br />
de la 1876, Ianuarie 1, in regimentul<br />
9 dorobanti, Ramnicu-Sarat, vacanta creata prin<br />
budget.<br />
pitanuluT Ciupagea Joan.<br />
Diarnandescu Xenophont, din al 7 regiment<br />
linie, locotenent de la 1875, Ianuarie 1, in regimentul<br />
12 dorobalati, Tutova, comptabil, vacanta<br />
prin mutarea administratorului clasa I<br />
Aldea Stefan.<br />
-<br />
-,---,_,<br />
'111111111111111111111.116.<br />
- De unii, cu deoseidi'e de cel de la Comedie<br />
Franeaise.<br />
- Bunul gust, urma el cu bagare de seama,<br />
bunul gust este, care ruineaza pe actorii nostri.<br />
Acestea traditiuni, acestea conservatoare, sunt<br />
nenorocirea lor. Teti sunt inghetati<br />
si sbiciti,<br />
ca pecii, ce se vend iarna prin pietele d-voastra.<br />
Niel unul din actorit nostri nu s'ar indeletnici<br />
sa ziea : te iubesc !" fara WO' craceasca pi-cioarele<br />
ca un mesurator circonferentialt si fara<br />
srestinverteasca ochit cu o espresiune de pietate<br />
tanjitoare. Aceasta vine de -la bunul gust. Numal<br />
in Italia mal potl gasi adeverati actori.<br />
Mid am petrecut in Italia.... A propos, ce ziceti<br />
despre coristitutia pe care a dat'o tocmai<br />
acum regele Bomba Credinciosilor set supusi ?<br />
Nu o sa le ierte curiMd darul acesta ! nici<br />
de cum... El bine, and am fost la Neapol, era<br />
catl-va al dracului strengarl in teatrul poporului....<br />
neste adeverati diavoll impelitatl !<br />
Dar fie-care italian este actor. Lor le st a. in sarige,<br />
in natura. Cei mar bunt comediant ai nostri<br />
de la Palais Royal nu se pot mesura cu . cel<br />
din urrna predicatort de strada. Per la' sordissime<br />
anime del purgatorio, striga, t deodata pe<br />
Papasolu COnstantin, din regimentul 2 dorobantl,<br />
Valcea, locotenent de la 1877, Iulie 1, in<br />
regimentul 15 dorobantl, Nearntu, vacantil creata<br />
prin buget.<br />
. Turcia<br />
DIN<br />
-111111111-<br />
A_F'<br />
i puterile eoropene.<br />
Organul oficios a'l PorteI, Vakit", vorbind<br />
despre atitudinea. puterilor eoropene<br />
fata de imperiul turc, atitudine definita<br />
zilele acestea prin notele identice,- se illstete<br />
in urmatoriul chip nimerit :<br />
Din cetirea si studiul acestor documente (notele<br />
identice) se va vedea cu parere de rn, ca<br />
puterile s'ati departat cu aceasta ocasiune foarte<br />
tare de regula bunei cuviinte si a discretiunel.<br />
Ai fi ispitit sa zici la citirea acestet note, ca<br />
toate dispositiile tractatulut de Berlin aa .primit<br />
o esecutiune deplina, afara de acelea, cart ne<br />
privesc pe noi.<br />
Dar sunt i alte puteri, cart nu si.ati facut<br />
inert datoria in aceasta privire si stint' cate-va<br />
clause favorabile none, cart nu s'aa esecutat<br />
inca. Ocupatus'aa spre pilda Balcanit de trupele<br />
noastre, ? S'at darimat fortäretele dunarene ?<br />
Prefäcutus'a in sfirsit portal de la Batum port<br />
comercial ? Tractatul care prescrie toate acestea<br />
nu' este oare tot tractatul de Berlin ? Nu aa<br />
semnat clausele acestea tot puterile acelea, earl<br />
an sernnat nota identica ? 'TI vine sa, te indolest<br />
de dreptatea de sinatementele de echitate<br />
i discretiune a le acestor puteri !<br />
Apcil mal la vale, vorbind despre conferenta<br />
din Berlin §i despre escluderea<br />
din Sinul el a TurcieI :<br />
Ori-ce hotarirl vor lua puterile in afacerile 0-<br />
rientulut, tot nu vor putea ficsa si asigura viitorul<br />
acestuia. Mtoria Orientalut" e in meinele<br />
noastre. E mat pe sus de ori-ce indoiala, cd Eoropa,<br />
daca nu ne va lua i pe not in consideratie,<br />
nu va putea realisa nimica trainic.<br />
E un ce foarte ciudat, ea, pe cand puterile se<br />
oeupa esclusiv ci.i cestiunea helena, Grecia face<br />
preparatiuni rsboinice. Daca s'ar parea, ea<br />
am face si not acel'ast lucru, Europa ne-ar in_<br />
carca cu comentarii. Daca, nu se va ajunge prin<br />
inesuri intelepte la inlaturarea deosebitelor deficultat,f,<br />
cart' irnpresura cestiunea greaca, i daca<br />
ar fi sa se proceada la hotarirea armelor, preparativele<br />
grecilor, Pot ti el siguri, nu vor folosi la<br />
nimica. In loc de a's1; resipi banil pentru preparative<br />
resboinice, Greeia ar facea mult mal<br />
bine sari intrebuinteze pentru stirpirea brigandagiuluT,<br />
care turbura actuala granita.<br />
Rusia i Turcia.<br />
Pe cand Eoropa, fail a escepta §i pe<br />
Rusia oficiala, lucreaza cu atata ardoare<br />
impotriva Turcicl, ziarele ruse§tI, pand<br />
§i oficiosul le Nord," o sfatuesc in cor,<br />
sä se impotriveasca hotaririlor conferentei<br />
de Berlin.<br />
7,Novoie Vremia" provoaca cabinetul<br />
Sultanului categoric, sa, se. opue la cedarea<br />
Ianinei §i Larissel la Grecia, caci nu<br />
esista ni un mod, prin care sa se esecute<br />
hotaririle confere*I. de Berlin. Pe<br />
cat sunt de acord puterile i teorte, pe<br />
I<br />
atat lucreaza in practica, una contra celeI<br />
alalte. Organul rusesc in§tiirqeazg, a-<br />
poI Poarta, ca simpatiile slavice, profesate<br />
azI de Anglia, sunt numal o masca<br />
prin care sa vrea sa ca§tige 'marl sue- ,<br />
cese personale in peninsula, Balcanilor.<br />
Le Nord" merge Ora aColo cu asigurarile<br />
de prietinie acute' Turciei, in cat<br />
el aduce o minte, ca 'Faun Nicoläe a<br />
vrut sa faca din Turcia un stat puternic<br />
§i independent, §i c actualul cabinet rus<br />
MO, nu vrea .altceva. ,<br />
Domnule Redactore,<br />
M'am dus asta-zi, 12 Iunia, la redactia ziaru<br />
lui ,;Rotnanul", pentru a'm publica alaturatul<br />
articol. - Citindu-se de d-nil redactor!, mi se res<br />
puns& ca nu'I poate publica. Poate ca individul<br />
loan Ionescu, despre care vorbesc printrensul,<br />
.<br />
se bucura acum in fata d-for de o alta opini-<br />
une. Asa sunt lucrurile in lumea aceasta; total<br />
schimbator; nimic nu este stabil. !<br />
Mind dar, ca, cestiunea asternuta este dupe<br />
cum vedeti, pe cat de importanta, atat si de<br />
urgenta, fac apel la generositatea d-voastra, ca<br />
sal" datl loc mentionatulut articol, in primul numer<br />
al ziarulul ce d-voastra redactat, si ve rog<br />
a primi cu aceasta ocasiune asigurarea despre<br />
deosebita stima ce va conserv.<br />
Gilit Dineseu.<br />
Domnului redactor al ziarului Romdnul"<br />
Domnule Redactore,<br />
In Romänul", din anul 1871 ziva Vinerl ,<br />
luna . Decembre <strong>13</strong>, citesc urmatoarele :<br />
nO noua proba despre persoanele ce se aleg<br />
ca primal!): si despre preocuparea cu totul in<br />
dependenta de interesul comunei, cu care se fac<br />
aceste alegeri, este' o denuntare ce ne vine din<br />
importanta comuna rural& Tainadita.<br />
In acea comuna si a nume in partea numin<br />
Fundulea este un individ anume : loan<br />
Ionescu , asociat actualmente cu arendasul<br />
mosiel. Acest domn, fiind primar in 1870 in<br />
aceeasi c6muna, a mers din ilegalitate in ilegalitale,<br />
pana and in cele din urma a ajuns<br />
innaintea justitiet, si in fine fu condamnat de<br />
curtea de apel din Bucuresti prin decisiunea<br />
No: 254 la 6 zile inchisoare, sl la 400 lei noi<br />
despagubire civile, pentru arestare ilegala asu,<br />
pra until Ion Gheorgiu.<br />
bine, acest individ, ale carui abusur ca<br />
primar aa fost constatate, si in mina chiar<br />
condamnat, parvine prin lingusiri si imbunart<br />
pe langa administratiune, a se alege anul acesta<br />
din nog ca consilier. Se caseaza alegerea<br />
pentru vicid de forma, Ji individal se realege.<br />
poate dar orl cine inchipui, la ce alI sa<br />
se astepte nefericitii locuitorl al comune, cand<br />
consilierul i poate viitorul lor primar este<br />
nu numal un om infierat de justitie pentru<br />
abusurT de putere asupra locuitorilor ;<br />
dar acum i arendas al mosief Tämadaa<br />
Fundulea, i prin ,urmare interesat la silnicirea<br />
locuitorilor pentru folosul sea personal.<br />
Ast-fel sunt primarit nouel leg! comunale".<br />
Iota, domnule redactore, ce gasesc ed scris<br />
la <strong>13</strong> Decembre 1871, in primuP ziar din tail.,<br />
Romanul".<br />
Numitul insä Ioan Ionescu" , sigur<br />
toate acestea de atunci 'Ana asta-zt s'ad pus<br />
cu desavarsire de .lume uitaret, facu prin manoperile<br />
sale , a se alege in ziva de 1 ale<br />
curentel lunt Iunie, din nog acum primar la<br />
aceasl comuna Tämadin, judeful Ilfov, plasa<br />
Mostistea.<br />
Ce cutesanta ! -Cé nerusinare !<br />
-<br />
-2-- Orlq<br />
nas si cu un glas psalmodic, ui<br />
pe Cat puleam<br />
judeca, cu cel mai curat accent neapolitan:<br />
Incepul sa rid si el Mc& incept *sa riçlä, fara<br />
sgomot, dnschidendn'st gura tare si privindu-me<br />
peste ochelari.<br />
- Dar Rachel... incepul ea.<br />
- Rachel, da, ea este o Torta-tocmai ca<br />
Meyerbeer, care ne desmiarda i ameninta necontenit<br />
cu Profetul" sea; vi'l dad, nu, nu vi'l<br />
dad". Iscusit om, un adeverat maestro... numal<br />
nu in sens musical, neaperat ea, nu ! De alt-fel<br />
si Rachel s'a stricat in timpul din urma si de tura ! Aceasta-i o arta rece, nesimtitoare, puter-<br />
vina sunteti d-voastra, domnii mel streini ! In nica ; Iasi in orn idea... sail, daca vreti, amagirea<br />
Italia este o .actritä, Ristori. Se vorbesce, ca<br />
s'a maritat de curand cu un marchis i ca vrea<br />
sa paraseasca scena. Paguba ! e buna unde-i, de<br />
nemurirel si veciniciel.<br />
- Si pictura ?<br />
- Pictura ? Are prea mult sänge, prep; multa<br />
si cam face grimaze.<br />
- Ati petrecut mult in Italia ? l intre-'<br />
bait' ea.<br />
- Da; am vagabundat si p'acolo. Unde n'am<br />
carne, prea multa coloare, prea multe pecate. Se<br />
zugravesc femet goale ! 0 statua nu este niel o<br />
data goala. De ce sa aprindl sangele cul-va ? Nu-i<br />
de lipsa. Tott barbatil sunt impovorati de grefost<br />
ea ?<br />
- Chiar si in Rusia, cum se pare.<br />
- i musica ve place ? intreba el fail a respunde<br />
la intrebare mea. Umblati la opera?<br />
sele, 'crirninall, mancatT de peca6 din cap pana'n<br />
picipare.<br />
- Tot!, fara. .deosebire, si totl rnancar<br />
- Tot!, d-ta, ea, chiar si baiatul cel de colo<br />
'MI place musica.<br />
cu figura cea blanda, care campera ,o papusa,<br />
-<br />
El<br />
Isi<br />
mmemenmer.9eisemmamsramersIpmeeerri<br />
fiind,<br />
- Ah, ye place, me asteptam. Suntetj slay,<br />
si toy slavil sunt nebuni dupa, musica. El bine,<br />
aceasta e ceä mal de pe urrna dintre arte, dragul<br />
men. and nu face nici o impresiune asupra<br />
omulul, musica este superatoare si cand face, e<br />
pagubitoare.<br />
- Pentru ce pagubitoare ?<br />
- E pagubitoare, fiind-ca denerveaza, ca o<br />
baie calda. Intrebati numal pe doctorT.<br />
- i ce credeti despre cele-l-alte arte ?<br />
- Numal o arta esistä, domnul men, Sculp-<br />
-<br />
ca
N.<br />
111091M'ass*.<br />
M'am crezut dater dar, a educe cele de mai<br />
sus, la cunostinta onorab. guvern actual si a<br />
comitetultilul permanent de Ilfov, spre a taia<br />
()walla condamnat 2a rise zile inchisoare pofta<br />
d'a se mal cocOta in furictiunea de primar, cand<br />
trecutul set este asa de posomorit.<br />
Nu mal ast-fel, nisce asemenea indivizi, vor<br />
incepe St yespecte moralitatea publica. Numai<br />
ast-fel, interesele comunelor vor fi administrate<br />
de persoatie demne, cart s corespunza la asceptarile<br />
locuitorilor. - In fine numal asl-fel, un<br />
guvern co are sinitimntul patriotismulul si e eapabil,<br />
va putea vedea tara noastra, organisata<br />
bine si mergnd inainte pe calea prosperitatel.<br />
Pe ata vreme ins4, nu se va pune frit cu.<br />
tesantei unor persone de felul acelul loan Ionescu,"<br />
sa se mal arnestece -in trebile comunelor<br />
sat sa acupe alta functiune a stattflul ; pe<br />
cata vreme moralitatea publica, va fi necontenit<br />
dispretuita i un object de jucarie pentru<br />
pasiunile color d'antl venitl ; silintele ori-carul<br />
guvern cu dor de interesele generate, vor rema<br />
ni desarte.<br />
Convins, domnale Redaclore, c veti bine voi<br />
a face de urgenta loc in stimabilul d-voastra<br />
ziar celor ce avul onoare d'a expime aci, vé rog<br />
sa le considerati ca produsul unel sincere si legitime<br />
indignathini, si a primi cu aceasta ocasiune<br />
asigurarea deosebi tot stime ce va pistrez.<br />
.-<br />
<strong>13</strong>ucure§ti 1880, lunie 12<br />
Ghitä Dänescu.<br />
Presa" scandalisatá!!.<br />
Presa" care 's1 uita frumoasa morala<br />
ce impi-a§tie printre dneri, invötandu-I<br />
a tilmáci legile törei contra constiintei<br />
lor §i a dreptului, numal, pentru a se<br />
arata ascultatoare i credincioasa celor<br />
cart de ciuda i mi1, o ma tine in Olimp,<br />
-care asmute pe tinerime la o transfiguratiune<br />
- sempiterna, numal pentru bumil<br />
tray personal i satifacere unul e-goism<br />
degradator, - Presa" pe al care):<br />
stindard politic lumea cit4to ;<br />
tutl-frutti!<br />
* Se incearca a prapädi pe redactoril Ro-<br />
maniel<br />
Libere" pentru o vorba ce a su-<br />
na rÜ la timpanul escelentelor lor"<br />
din centru," se incerca chiar a vorbi de<br />
mora1 si educatiune, -uitand a morala<br />
§i<br />
41.<br />
educatiunea se infiltra §i cristahsä in<br />
oameni, nu prin vorbe in sine, ci prin<br />
fapte,-nu prin schimbad la fag nu prin<br />
portofolg prafuite, nu prin apiratiuni putin<br />
generoase, dar prin straTica hotarare<br />
de a spune adev6rul, de a presenta faptele<br />
cum stint, in culoarea lor, or cat de<br />
realiste ar fi pentru Onor Confrati.<br />
ARENA ZIARELOR<br />
* Romanul" se ocupa de inertia"<br />
Primäriei. Sunt mal multi ani de<br />
and e sicur, ca, Bucure§ti, capitala trel,<br />
cu 200 mil locuitorl, fara pavagie,<br />
murdar, fard apa buna de but, cu un<br />
liti noroios §i infect, a devenit un ora§<br />
de molima, de moarte ; mil de barbati<br />
§i generatinpi intregi de copii s'an dust<br />
spre a o da copilului cui-va, sat poate chiar co-<br />
pilului set. Teti sunt incarcati de pöcate ! Esistä<br />
o ante cu juratl in viata flecui si niment n'are<br />
dreptul sa aflrme, ea nu sta pe aceasta afurisita<br />
mica banca de acusat.<br />
- Trebue sa 041 mal bine, de cat ori care<br />
altul, ziseia en fail voie.<br />
- In tocmal, dornnul Met, inal bine de cat<br />
ori _care altul. Experto credi (in loc de crede)<br />
Roberto.<br />
- §:i ee,:credeti despre literatura ? ihtrebai<br />
urmanchr In! "interogatoriul. -Daca Vrei sa me<br />
paw nebun, cugetal in mine, de ce sa nu'ml fie<br />
iertat, sa to port si et, pe tine, care al Malt<br />
greseli intr'un citat 1atifiesc, pe care nu ti l'a<br />
cerut nimeni?<br />
Necunoscutul zimbi cu receala, ca si cum mi-ar<br />
fi ghicit gändul.<br />
-- 0 ! Literatura nu este arta, zise el, cu un<br />
fel de lore. Literature ar trebui mal pe sus de<br />
toate sa amuseze, i numai literatura biografica<br />
este, care amuseaza,<br />
- Suntetl dar un mare: amator de biografil?<br />
- Nu, nu m'ati inteles. Am avut in vedere<br />
acele opere, in earl autorul vorbesce despre sine<br />
s'at prapádit prea de vreme, -§i alte mil<br />
traesc : dar, galbeni, slabl, cu boale cronice,<br />
hotarfte a se transmite mo§tenire<br />
generatiunilor ce vin. Cea de intain lucrare<br />
de intreprins era canalisarea Dimbovitel.<br />
Nici-o data edificii marl, multe §i frumoase<br />
nu s'a ridicat in Bucure§ti, ea in anul<br />
acesta ; particularil dar lucreaza pentru<br />
infrumusetarea örmului, -Primaria trebue<br />
la .rindul el s lucreze energic, bani<br />
nu'i va lipsi-ast-fel trebuia sa lucreze<br />
de mull §i multi avura frumoase spe<br />
rante,<br />
Din nenorocire desilusiunea urma sperantel.<br />
Trecu anul .1879, trece acurn si campania anului<br />
1880, Mr& a se face nimic, absolut nimic<br />
cad nu putem zice ca se face ceva, pentru ca<br />
se repaveaza, cate-va crampei de strada.<br />
: Tocmal in ajunul alegerilor consiliilor<br />
judetene, zice Bindle Public" aparu,<br />
in Monitorul oficial", decretul domnesc,<br />
contra-semnat de premierul rei, prin care<br />
se numiat, pentru o noua perioada, ofitern'<br />
de diferite grade in garda nationala.<br />
Cine nu vede in aceasta mésura morala"<br />
o influentä materiala ?" Cine nu<br />
osebe§te gandurile ascun8e ale cancelarulut<br />
nostru ? Cine nu vede aci o calcare<br />
a spritului legel electorale ?<br />
Cand esclusivismul merge ant de de parte,<br />
cand o intreaga institutiune e pervertita nurnal<br />
pentru falsificarea alegerilor, and cu alte vorbe<br />
bata e inlocuita en baioneta i cu mandatul<br />
de arestare, dat in maim, unor oarneni pasionati<br />
si fanatisat sistematie, atunci slaba trebue sa<br />
se simta Mama, partitV si mult nu mal e<br />
pana la cadere.<br />
ROMANIA LIBER A<br />
Thnplul" esplicA, minunea minunelor"<br />
creditul statului in afacerea Baneel<br />
Nationale" pe care l'a tamburinat atat<br />
de puternic, elevil maestrului din strada<br />
Doamnei, La 19 Aprilie se deschise o<br />
subscriptiune publica pentru plasarea a<br />
9,250,000 lei', titluri de stat 6% rernase<br />
disponibile din conversiunea obligatiunilor<br />
rurale. Sumele ce s'ati subscris, at fost<br />
cu mult mai marl, de aci sgomotul §i<br />
WM' in palme : Credit ! credit mare are<br />
guvernul !<br />
Dar in aceasta bucurie tiptila se uitat :<br />
ca suma ceruta era foarte mica, -ca fiecare<br />
subscrise de 5 -6 off mal mult de<br />
cat voia st dea, de oare-ce, facndu-se<br />
reductiunea proportionalä, sa remana a<br />
da cat in adevör voise.<br />
VARIETATI<br />
Mia-Poko. - In Viena -scriü ziarele din capitala<br />
Austriel -s'a introdus de curnd si a inceput,<br />
cu mare repeziciune, sa fie folosit, un uleid aromatic,<br />
importat dea dreptul din China. Mia-Poko<br />
(asa set numesce) se estrage dintr'o planta; care<br />
cresce numai prin China si a carei nume e Peperita<br />
arclensis jay. si se intrebuinteaza in climele<br />
calde, inca din timpuri nepomenite, flind<br />
privit de milioane de oarneni ca an articol de<br />
41044 410i%PPIIsabil, %ad e Mare ealdura, pi<br />
And din prieina el results adesea dureri de cap<br />
o diseordare a nervflor, acest uleit produce,<br />
insu'si, in cad se supune judecatel cetitorului,<br />
adoca risului lui. Acesta e singurul lucru, ce pot<br />
0i scriitorii, si chiar el... Pentru motivul acesta<br />
e Montaigne cel mai mare scriitor. El e singur<br />
ul.<br />
- Trece de un mare egoist, indrasnil ea ea<br />
observ.<br />
- Da, dar tocmal 'in aceasta sta forta lui.<br />
El singur a avut curagiul, sa se presinte pana'n<br />
capt ca egoist si ca un subiect de ris. Tocmal<br />
de aceea me amuseaza. Citesc o pagina, citesc<br />
alta, mi rid de el si inca si rnai mult mi<br />
rid de mine. E basta!<br />
- i poetil ?<br />
- 0, poetil se octipa cu musica, cu musica<br />
cuvintelor, i d-voastra cunoastetl parerea mea<br />
despre musica.<br />
- Dar atunci ce sa cetim ? Ce sa ceteasca<br />
poporul ? Safi credeti deark c poporul nu trebue<br />
sa citeasca ?<br />
Zarlsem in degetele necunoscutulul un inel cu<br />
arme, i cu tot esteriorul st miserabil, mi se<br />
'Area, ea profeseaza idei aristocratice si ca<br />
poate el singur este aristocrat. El mi respunse<br />
:<br />
numal frecandull cu catl-va picuri fruntea si<br />
templele, o usurare t recorire nespus de mare.<br />
Mia-Poko vndandu-se in sticlute mid si elegante<br />
i avnd proprietatile nepretuite de mal<br />
sus, va gitsi intrare, in curnd, si pe la noi, cart<br />
suferim destul de mult peste \Tara de caldurl si<br />
inäduseli adesea-ori tropice.<br />
Un proces peutra o sutit de sitrutiter. - La<br />
tribunalul din New-Bern (Carolina - de meaza-zi,<br />
America) se pertracteaza un proces din cele<br />
mal curioase, cum numal in America se pot intampla.<br />
Vor fi cloud lunl anume, de cand o fata, miss<br />
Weaters, trecnd pe dinaintea pravaliel unui juyeller,<br />
vede in ferestele acesteia o scula de mare<br />
pret si nespus de frumoasa. Missel el scapa vorba,<br />
ca ar da pentru ea si o sun de sarutarl. Juvelierul,<br />
Finch, o aude din intrnplare, o chiama<br />
inlauntru, i primesce schimbul si fac contract,<br />
in sensul cáruia fata avea sa-i dea cate o sarutare<br />
in fie-ce zi, pana la o suta. Miss Veaster<br />
mai americana si de cat juvaerul, primsce<br />
ia scula. Contractul s'a esecutat in tocmal tretzed<br />
de zile. Intr'a tref zecea insa, cand d. Finch<br />
voi sa o sarute iaräi, ca dupa obiceia, in gura,<br />
miss Weaters el intoarse obrajii; juvaerul refusa,<br />
zicnd cä numal sarutatul in gura e adevrat sarutat<br />
fata se impotrivesce si lucrul ajunge inaintea<br />
tribunalului. Sunt cloud septamanT acum, de cand<br />
nenorocitii judecatorl din New-Bern disputa si<br />
cerceteaza necontenit, care este adevratul " sarutat.<br />
etlam:xia<br />
Servioial telegrafic al «Romanièi Libere»<br />
25 luniü - 9 ore dim.<br />
Berlin, 24 Iunin.<br />
Camera a, adoptat articolul 10 din priectul de<br />
lege eclesiastic, dupa redactarea guvernulul ; ea<br />
a respins articolul 11 si a adoptat articolul 12<br />
cu o modificard acceptata de nainistrul cultelor.<br />
Londra, 24 luni.<br />
Camera comunelor, dupa e si-a afirrnat drep -<br />
tul prin votul st care ordona arestarea d-lui<br />
Bradlangh, l'a liberat nurnal de cat.<br />
New-York, 24 fun<br />
Convenfiunea democratic& de Cincinati a ales<br />
pe d. Hancock ca candidat la presidentia Stat-elör-Unite.<br />
Viena, 24 unia.<br />
Politische Corespondenz" afla din isvor autentic<br />
ca comisiunea delegatilor technic! a stabilit,<br />
intr'un acord complet, linia de granite<br />
turco-grece ce traverseaza Epirul i Tesalia,<br />
fixand chiar si punctele de amnunt. Plenipotentiarii<br />
se vor intruni in 25 Iunit ca sa aprobe<br />
noua linie i poate i pentru a semna<br />
protocolul relativ la aceasta linie, daca nu vor<br />
hotari, ca a doa zi, sainbata 26 Iunit, sa Vita<br />
o sedinta speciala in care sa se faca subsemnarile.<br />
Aceasta noua, linie pleaca in Epir din Metzovo,<br />
traverseaza teritoriul de Zagori, atinge riul Kalamas<br />
aproape de Tsaraplana si se fineste la<br />
gura riulul Kalamas. In Tesalia ea ajuge, trecnd<br />
pe muntele Chapka, la Haghios - Dimitrios ;<br />
dela aceasta strimtoare ea se indrepta pana, la<br />
verful Haghios - Hilias al muntelui Olymp, de<br />
unde -descinde la marea Egee.<br />
Din 32,000 locuitori de pe teritoriul de Zagori<br />
numai 11,000 sunt incorporati la Grecia.<br />
-<br />
101<br />
Poporul sa ceteasca. Ceea ce citesce ins4,<br />
este cu totul indiferent. Se zice, ca ranii<br />
d-voastra rusi nu citese de cat una si aceeasi<br />
carte; dupa ce aa intrebuintat un esemplar pana<br />
Pat facut numal bucati, 60 cumpra altul. Si<br />
fac foarte bine. Aceasta le da, in ochil lor, o<br />
mare important& si el opresce de a cugeta. Cat<br />
pentru eel ce umbla la biserica, el nu trebue de<br />
loc sa citeasca - de loc.<br />
- Dati religiunel o important4 ant de mare?<br />
Necunoscutul mi arunca pe deasupra ochelarilor<br />
o privire piezisa.<br />
- Nu cred in d-zet, bunul met &inn. Religiunea<br />
este insa un lucru insemnat. A fi servitorul<br />
el, a fi preot, este poate cea mat buna cariera.<br />
AI dracului strengarl, popii ! El singuri an<br />
inteles adevratul fond a'l puteril : a porunci cu<br />
umilinta, a aSculta cu mandrie, acesta e misteriul<br />
puterei. Ah, puterea! a posede puterea - nu<br />
esista nicl o alta fericire pe pamnt.<br />
.1111.-<br />
si<br />
(Va urma).<br />
Scrisorl din Paris si din Filipopol, adresate<br />
ziarulul ,,Politesche Coretpondenz", semnalea4<br />
eventualitatea unei cadtoril a lul Alecu-pasa la<br />
Constantinopol, de, undo nu se va mat intoarce<br />
inyilipopol ca guvernator al Bumeliel Orientale.<br />
(Davos).<br />
BULETINUL FINANCIAR de la 24 luniu 1880.<br />
Cursul de Paris.<br />
Renta romitnil 5"10 17.-<br />
Act. Mild Rom. 632.-<br />
Rehta franc. 5 010 120.02<br />
Lose tureesci . . 35,75<br />
Cursul de Viena<br />
Napoleonul . . . . 9.335<br />
Galbenul 5.53<br />
Renta met. 50/0. 74.40<br />
Cursul de Berlin<br />
Prior ctiilor fer. . 124.80<br />
Obligatiu ni le idem 99.80<br />
Actiunile idem . . 56.-<br />
Obl. nouf 60/0 idem. 93.94<br />
Impr. Oppenheim. -.-<br />
Cursul de Londra<br />
Impr. Openhei . 1 1 1<br />
Stern . . . . 105.1/2<br />
JSAC M. LEVY<br />
-<br />
PRIMA CASSA DE SCHIMB<br />
la BURSA"<br />
Bucuresci. - 68, Strada Lipscani, 68. - Bucuresci.<br />
Cumpra i vinde dupa cursul zilel ori-ce Effecte<br />
Publice, precum Obligatiuni de Stat Roman 60/e, 0blig.<br />
de drum de fer Rom. 6°4, Obligatiuni Domeniale,<br />
Scrisuri financiare Rurale, Urbane, Pensiuni,<br />
Oblig. Comunale Lose Comunale, etc. etc.<br />
Se ocupil asemenea cu schimbul de Monezi,<br />
insarcinandu-se i cu versari la toate casele pu<br />
blice ; effectueaza, culant ordinele din provincie.<br />
Adrese pentru telegrame.J. M. LEVY<br />
BIBLIOGRAFIE<br />
A esit de sub tipar.<br />
CODICELE COMUNALE<br />
nu volum cartonat cuprindnd 116 legI si regulamente<br />
in vigoare relative la administratia judotelor<br />
i comunelor, adica :<br />
Legile i regulamentele pentru Consiliele judetene<br />
si comunale, cele Agricole, Recrutarea armateI,<br />
Recensim5ntul contributiunilor, Patente, License<br />
si<br />
moms_<br />
Perceptiunea lor, Officie de stare civil, guar-<br />
da civica, Expropieri, Monopolul tutunurilor, legea<br />
Electorali complectata, a Timbruliii, a Judee5toriilor<br />
de ocoale, Conventia comerciala cu Aaustro-Ungaria<br />
i alte State, etc; adunate i anotate<br />
de I. Em. Petrescu si Dem. D. Paltineanu.<br />
De vnzare la libraria frati Ioanitid si comp.<br />
stradd Lipscanif 27, si la Registratura generala<br />
a Primal-hi Capitalei, cu pretul de 6 lei.<br />
..mownlo<br />
Doctorul L Serb5nescu<br />
tine consultatiuni de la orele 12 -- 2 si de la 4 - 6<br />
P. m. pentru saraci gratis ; locuinta Strada BMrearm<br />
No. 1 aproape de liceul Santu Sava.<br />
Doctorul Joan Negoe<br />
Doctor in medicina, chirurgie, mamos 0 oculist<br />
are onoare a aduce la cunoscinta onor. persoane<br />
din Romania, care visiteaza Mile din Transilvania,<br />
ca locuesce in Brasov, strada Teatrului<br />
No. 95.<br />
Orele de consultatiune sunt dera 12 -2 p. m,<br />
an A DINA_ CISMEGIU<br />
Scimbdtd 14, Duminicd 15 pi Marti 17 Iunitt<br />
SINGURELE 3 REPRESENTATIUNI<br />
DATE DE<br />
02L\TDI 1."--<br />
Biletele se gasesc la binroul Hotel de Boulevard.<br />
Inceputul la 7 ore seara.<br />
Pretul Locurilor : Stal Rang. I, 5 fr. - Stal Rang.<br />
II, 3 fr. Intrarea generala 1 franc.<br />
TEATRUL DE VARA DACIA"<br />
REPRESENTATIUNI ROMANE<br />
Cu concursul artistic al D-luf M. PASCALY.<br />
Sambeitei 14. Iuniu<br />
ORFANII REGIMENTULUI<br />
Comedie dramä in 2 acte de D-nu M . Pascaly<br />
Spectacolu se va incepe cu piesa:<br />
VEDULA CAM<br />
Comedie intr'un act.<br />
PRETUL : Fetel 3 fr, Stal I 2 fr. Stal II 1 fr.<br />
in picioare 50 b. Loja I 12 fr., Loja II 10 fr.<br />
C+R.A- ID I 1\1- »CDRP1---1T_T"<br />
DIRECTIUNEA J. D. IONESCU<br />
IN TO.A.= SERITYE,<br />
SPECTACOL VAR1AT<br />
Cu programul schimbat in fie-care. seara.<br />
Intrarea la locul I 2 fr. - Local II I fr.<br />
»<br />
.111. li<br />
vaslaablisitNIM
0 bunh Pianistá<br />
expHeand lectiunile in limbele Romana,<br />
francesa si germana, voesce<br />
a da lectiuni in familie. -A se a-<br />
'<br />
dresa la edactia acestui ziar.<br />
.A_P_Err "URI<br />
PERVASURI POLEITE<br />
1-<br />
Plafonuri in Relief<br />
din cello mar renurnite filbrice cu<br />
preturf foarte moderate, recomanp<br />
onorabiluluf public(' sub-semnatul<br />
I-1_ I,---V:51\TIC1-1<br />
Tapiter Decroator.<br />
ger 3 Strada tirbeî Veda 3 IV&<br />
Asolholli me angajez cu ori-ce<br />
luerart de tapiterie.<br />
MTMEJEANE L,<br />
croeste si inseileaza rochl<br />
costume intregY pentru dame cu<br />
pretul de 3 francl si 50 centime.<br />
a se adresa :<br />
SUBURBIA OTETARU<br />
28, Strada Teilor, 28<br />
I<br />
[<br />
SAPEN MEDICAL DE PACURA<br />
\ L LUI<br />
BERGER<br />
se intrebuinteazd cu scces sigur de nou6 arh in urma recomanddrei si<br />
atestatelor a d-lor ; profesor Dr. Cavaler de schieff, profesor Heller, Dr.<br />
Melichar si multor medici i altor persoane ca remedid contra<br />
Tuturor boalelor de pele si contra necurateniei fetei<br />
mai ales contra rat, pecingenilor, bubelor dulcf, puroaielor, matreata<br />
capnluf si a barbel petelor obrazului si a trupulut, nasuluf rosni,<br />
degeräturef, transpiratiunef picioarelor si contra tutulor boalelor de<br />
cap ale copiilor. Mai este si de recomandat generaltnent ca un mijloc<br />
purificativ la spälat. Dad, sdpunul de pacurd a luf Berger se intr<br />
ebuinteazd in genere ca mijloc de spälat pe pelea Madge sad<br />
din and in cdod in MY, atunni va da peke o (Meta si freschettt<br />
estraordinará, precum nu va produce nicf un alt sapun, preservand<br />
boaele sus enumerate a le pielef.<br />
Pretul tine bucall impreun5 cu descrierea intrebuintarel I fr.<br />
Rational de pacuril a 111I Berger raining 40 la sutä pacurd conc. de<br />
leinn, se prepard cu mare Ware de searnd si se deosebete foarte<br />
Inuit de cele-lalet biplane( de :pAcurd aflätoare astilzf in comerciii.<br />
Spre a se feri de falsificate<br />
se sit ceard dinadins Sharp de pacuril a luI Berger si sit observe invalitura<br />
cea verde.<br />
Depositul general pentru Romania en gros- fi en detail in Bueurefci in<br />
farmacia-droguerie BRUS. Deposite in Braila, farmacia Hepites; Craiova<br />
farmacia Moess; Foefani, farmacia Linde ; Galati, farmacia Curtovits ;<br />
Iafi, farmacia Konya ; Ploesri Armada Schuller ; Buzetl, farmacia Schuller<br />
; Tecuc»a,, farmacia Racovita.<br />
1<br />
46summerestimii- istamissowasaism&awlimaaw -<br />
.<br />
,<br />
,.<br />
...-<br />
73!;<br />
.<br />
Jar'<br />
74,J ?"-,1,4iV.° 'i+VM.:1:;.e,zz1V:ralentiggfikValEatilM.P'.;1'2"1<br />
i,<br />
'<br />
91<br />
dea--<br />
ANUNCIU IMPORTANT<br />
HOTEL DE PARIS<br />
AV- DIN GIURGIU<br />
Situat in centrul Of Weld vis-a-vis de noua grádind publica Car I I.<br />
Subsemnatul antreprenor luand asupra'mi spre satisfacerea<br />
D-lor voiajori directia acestui Hotel am aranjat toate camerile<br />
comfort, curat i cu serviciul prompt, thind tot-d'odata compt<br />
de economia D-lor voiajori am stabilit urmatoarele preturi :<br />
I camer5 cu I pat la fata fr. 2 50 I I camera cu I pat in curte fr. 2<br />
I camera « 2 paturi la flap' 4 I I cameri , I pat in curate « I 50<br />
Cred ca, atat serviciul cat si preturile nu vor lase, nhnic de<br />
dorit. Afara d'aceea am stabilit . un birt cu mancarile cele mat<br />
gustoase si preturi foarte moderate. Am dar deplina convinctie<br />
ca voi fi onorat de d-nil pasageri. Antrep. TH. PANAJOTIDIS.<br />
Se cere deli' la Tipografia Stefan Milhilescu<br />
14, Strada Covacf, 14.<br />
AZIENDA ASIGURATRICE<br />
SOCIETATE DE ASIGURARE IN TRIEST<br />
FONDATA IN AN UL 1823<br />
Aducem la cunoseinta onor. paid', ea pe langa tot felul de<br />
asigurari, ca de esemplu contra da nelor causate prin incendin<br />
cladirilor, obiectelor miscatoare, bucatelor depuse in magazil,<br />
hambare, in siruri pe camp liber, asiguram si<br />
PAGUBELE CAUSATE PRIN GRINDINA<br />
CU PRETURI MODERATE.<br />
Informatiunile Se pot lua la sub-semmita agentie generala in<br />
Bucurescl si la agentiile noastre principale i speciale in districte.<br />
Agentia generala Adolf Weinberg.<br />
Strada Selarf No. 17<br />
Î.<br />
""'" `A-Vg, "er. -06WFUgRo 7:57".,5l-94* 'iliBigeggäfta<br />
ea.<br />
_7<br />
ROMANIA LIBERA<br />
ZV#111.1<strong>13</strong>11intlICSM<br />
8X126118317419118<strong>13</strong><br />
Pir ea Important<br />
AIMS&<br />
Aducern la cunostinta onorabilulului Public, si in special a distinsei si numeroasei noastre clientele din capitala si provincie,<br />
ca Ja principalul nostru Depon de haine gata Mrbittest4, titulat :<br />
GRAND BAZAR DE ROUMANIE<br />
STRADA SELARI, No. i, SUB HOTEL FIESCHI<br />
Aü sosit deja enorme cantit'ati. de<br />
MERIN COSTUME MODERNE ST REMTE<br />
air<br />
PTEll\T=T5<br />
SEZONUL DE PRIMA-VARA I VARA-16E<br />
-<br />
Din etore veritabile, Diagonal, Camgitrn, Matlase, Tiger), Seviot, etc. - Asortiment complect de Pardesine haute nouveaute"<br />
Nuante alese, Cualitati superioare. Panta1oni Fantezie, desenuri nuoi. culori foarte placute. - Costume fine de Melt<br />
&intern decisi a face eoncesiuni considerabile la preturf spre a r6spunde dorintef Tort cenue cumperator.<br />
NB. Rugam cu ensistenta a se nota numai la No. 7 spre a se evita regretabile confuziuni<br />
.AM111111111111111=111111111111111111<br />
.6111110111111,<br />
ifir<br />
$2.X.<br />
.<br />
:..42.'"ZiaLlaratr"<br />
L,1<br />
Ai<br />
e DRAGEE ELIXIR SI SIRCP DE FER<br />
A DoCTORIILIJI RABUTEAU<br />
Laureat al institutului FrancieL<br />
Nurner6sele studiI acute de naval." cal' maI distirAl a epacel rs6stre, an<br />
demonstrat c preparatiunile de fer a Dr. Rabuteau aunt semi.. Intulor<br />
celor-alte ferug ends° pentru tratamentul b6le1or urratóre : Chloros4,<br />
Anomie, Net, Perdert 811ibilciunea Copiilor gi t6te Weak eausate<br />
prin säracia sitngelui.<br />
DRAGEELE D-ruluT RABUTEAU : Nu Inegresc dintii si aunt rnistune<br />
4 de stomachurile cote me slabe (grit a produce constipalinni : A se Ilia<br />
2 dragele, una direr.. alta sera in timpul manciireT<br />
ELIXIRUL D-rului RABUTEAU : Recornandat yers6nelor a ciror func-<br />
.,`<br />
1 .,t<br />
.1<br />
hiunl digestive aú trebuinti de a ft restabilit6 eau stimulate A se lua cat,<br />
in, pähärul de racial diminéla si séra inaintea mâncärei<br />
SIROPUL D-ruluT RABUTEAU : Destinat in special copiilor...<br />
Tratamentul feruginos prin DRAGEELE RABUTEAU este fdrte economic,<br />
ele nu den Joe de nit la nit chain, rear neinsemnaa pe &care 4<br />
A se feri de contra-faeeri si pe finKincle de fer a D-rului Rabuteau, a<br />
so cart ca garaulie, marca fabriceI (depus5) purtiind qemnitura luT OLIN<br />
i C-nia i MEDALIA PREMIULUI MONTYON.<br />
PARIS, CLIN i C-ria, 14, STRADA RACINE.<br />
Deposit in Rucurescf la D-nu Ovesa si C. Gersabek, droguistf, si<br />
la D-nu Risdorfer, farmacist.<br />
\<br />
hislitul tie ifls11!diune si CducAliun<br />
PEUNTrriala E3A.ETI<br />
CLASE PRIMMIE I GYMNASIALE<br />
Zittr-PItEPARATIUNI PENTRU SCOAL A MILIT Alt Aelle<br />
informatiuni in toate zilele de la 9 - 11 a. in. i 4 (3 p. in.<br />
- cope, et, iee amtnciului (lost din<br />
18 (30) Mar a. c. aducem la cone -<br />
scinta generala cd conform ultimer decisiunr<br />
a Ministerubd de comerciu Reg.<br />
magitim- impertatiuned trecerea vitelor cornoase din<br />
Rusia, Bernardo, Bulgaria i Serbia in Ungaria este col<br />
dese'vrOre opcitel.<br />
Oaie, kind de oaie, wale í toate cele.4-alkproducte<br />
animate se pot importa safi trece prin Ungaria via Orpva<br />
trebue sci fie insd acompaniate de un certificat de sdnatate.<br />
DIRECT IUNEA SocietStei de navIgatiune pe Dunire.<br />
TYP. STEFAN MIRA LESCU<br />
No. 14 , Strada Covaci, No. 14<br />
EGsTaiTraTesA:traCkli:MISX=Irsä.<br />
GELLE FRATI !maid, 35, strada a'Agout, 35, PARIS<br />
4,lettfro:<br />
4416<br />
724;o3tr-r,,, "*""""7; "<br />
)'e.<br />
.<br />
1.<br />
ItItit=.cacemseras<br />
11.<br />
`16,.444,1fai,f;<br />
s' IVETJT<br />
EXPOSITIUNEA 1878.- MEDALII DE A U R<br />
NIGRITINA VEGETALA<br />
Tincturi pulls pi s, Barbi. PARIS 1878<br />
Acesti TincturTt este, ;aril- iudeieli-,<br />
cea mai Ltdi, cea mai sicuräsi singura<br />
Moftensivi.<br />
NEGRI!, ()ACHES, CASTANIU Medalia de Aar<br />
Deposit la principali parfumori si<br />
»L'e-.1=1:24:3011MOLMIn'l<br />
cnifori.<br />
Typogralia Stefan Mihaleseu, Strada CovacI No. 14<br />
_1<br />
etanieneMilleinie<br />
ugetnatimagmassisugmat.m.<br />
re.<br />
0.<br />
e<br />
;äi<br />
1<br />
,<br />
28, STRADA TEILOR, 28<br />
ADOLF LIPCINSKI<br />
inginer-topografautorisat<br />
se recomanda pentru msur.,1<br />
rea mosiilor si uscarea pamnt;lrilor<br />
modrloase, duper metoda ii a.<br />
liana.<br />
De VOnzare<br />
Lernne de foc prima cualitate cu<br />
stanjenü i cu greutatea, Mate si<br />
despicate, si aduse la domiciliti<br />
Numaf cu 28 franci 1,000 Khilo.<br />
grame. - Domni Consumatori, pot<br />
face comande prin scrisoare alatu.<br />
rand o micä sum& de 5 ler catre<br />
mine la firma Leu" langa gara<br />
Calea grivita (Targovistea) No. 151,<br />
Cu stiff* P. Vassilescu.<br />
100000 Caramizi<br />
USATE<br />
$e gasessc spre vnzare la Manntentiunea<br />
de la Colintina. - Cum-<br />
.praterii se pot adresa acolo.<br />
LOCOMOBILh si BATOAZE<br />
de CLAYTON & SHUTTLEWORTH<br />
rut preturi recluse recomanda<br />
WALLER & HARTMANN<br />
CURESCI , ri CALATZ<br />
Calea Derebantilor Strada Portului<br />
Se mai gasesc in depositele noastre :<br />
Mashie de seeerat §i de legat snopi en sfoara de Walter<br />
A. Wood din America.<br />
Mori de mileinal, Morit;ee, MaOne de semanat, de ales<br />
, g<br />
fe:'4<br />
96.<br />
neghine din grail.<br />
,<br />
Plugue de diferite sisteme.<br />
Pietre de moara frantuzesti (de La Fertd sous Jouarre)<br />
toate de coil, mai buna calitate si construbtie.<br />
Mr- Strada Dorobantdor (Flergsträn) 105 .116111<br />
' -<br />
Prima C. 1. Societate de Navigatiune pe Dunare. -1880<br />
CIRCULATIA VAPOARELOR<br />
Valab le ie la 2 MaT s. n.<br />
piing la noT dis esitiuni<br />
41: Valabil de la 2 Mai st. n.<br />
pg,da,' la noT diapositiuni<br />
VAPOARELL<br />
Itntiapesta-Orov a-T. Severin-Giurgi<br />
PLECAREA IN JOS :<br />
4<br />
;114)<br />
Din Budapesta, Bemired, Illeucuff, Vineri 11 ore nitre,<br />
11<br />
In<br />
(Nova, Dominick lila i, Vomer; a. in.<br />
T. 1 vain, Dominica, Matí, \ruler; 12 ore amiazi.<br />
Giurgiu, Lon!, Mercuri, Samba% lo ore 30 a. in.<br />
Galati, Ma: ti, hi, Dominica, emi,7,1.<br />
PLECAREA IN SUS<br />
D n Galati, Mai ti, Jot, Cantata 9 ore a. m<br />
&sure in Giurgiu, Mereuxi, %ell', Dominica 6 ore 30 no dimineata<br />
Plecare din Giorgio, Me curt Viral', Dominica 12 ore minim*.<br />
Sosire in T. Severn, Linn, Joi, Sat/Mail seara.<br />
In Budapes(a., Marti, JoT, Durninici 4 oro p. ni.<br />
Serviciti local in tre Galap-Ismai<br />
PLECAREA IN JOS :<br />
Din Galati la Ismail-Tulrea, Mary, 8411114h, 8 ore dimineata.<br />
» Galati, Ismail- Tu a,<br />
Joi 6 ore dimineata<br />
PLECAREA IN SUS :<br />
Din China la lsmail-Tulcea. Galt ti, Jo 4 ore p. IP .<br />
, Toieea la Ismail-Gali, Mercuri, Vineri, Dominick 7 ore a. or.<br />
Serviciti de miirfuri Galati-Odesa<br />
Plecare din Galati la Odesa, Mercuri 7 ore dimineata.<br />
a » Odesa la Galati, Samba& 4 or p. no.<br />
Serviciti de martini.<br />
Din Pudapesta-Or1ova la Giurgiu-Bucure1d-Galay §i din Galati la Giorgio-<br />
Bucuretiel-Ortova-Budapesta de done' or! pe séptarnaug. AGENTIA.<br />
14=1111=11111111600<br />
1500 franc'!" recompensá<br />
Cine va denunta raportorului militar de la Divizia 11, Bucribbed,<br />
pentru acest caz : Sunt informat ca in 1877 lunile August,<br />
Septembrie poate si mai in urma s'a substras de la cazarma Malmezon<br />
niste material anume : Ca la 333 metri postav civit gros<br />
de Brasov, 2000 meth panza groasa vnata sad cenusie de care<br />
se pune ciptueali la efecte Militare, 2000 nasturi de mantale,<br />
2000 rosete de metal si 2000 nasturi anneal de cari se pun la<br />
tunicI de rosiorf , cine va cunoaste modul cum s'a sustras,<br />
unde s'a vendut, ce negustor saü persoana le-a cumperat infine<br />
ori-ce detaliuri lamurite are, poate sit denunte ; positiv ca trebue<br />
sa fie vndut in Bucuresti.<br />
pentru persoana ce (la recotnensa sa se adreseze la administratia<br />
acestul ziar. 6-2-5<br />
r<br />
e<br />
a<br />
,<br />
.<br />
,<br />
-<br />
.T<br />
.<br />
1;<br />
..<br />
.<br />
"<br />
4