APARE IN TOATE ZILELE - upload.wikimedia....
APARE IN TOATE ZILELE - upload.wikimedia....
APARE IN TOATE ZILELE - upload.wikimedia....
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
9<br />
ROMANIA LIBERA<br />
-,-.4111!<br />
sul, pentru a carul prindere s'a tri nis un tre invatatorii actual! aa fost sclavi acelor de MO case noastrd are apa sälcie. Gher-<br />
dehreuneut intreg de armata in guvernasisteme, uniT i ca scolarl ca invdtatorl, gheful surorei mete era stricat si mama<br />
meritul Crivan, a trecut la 1 Iu lie pe teritoriul<br />
otoman, unde in Sandjacul Baiazet<br />
dela granita a gäsit o primire favorabila<br />
la Eiub-pasa. Acesta este fiul mai mare al<br />
reposatului colonel rus Djafar-Aga-Samsadinov,<br />
seful Kurzilor din guvernamentul<br />
Crivan. La inceputul ultimului rasboid ruso-turc<br />
din 1877, Eiub-pasa a fugit in Turcia,<br />
unde a primit titlul de paea i un post<br />
corespunzator. Acest pasa a primit acum<br />
la sine pe talharul Kiaram, care acum e<br />
in stare a face dese navaliri in districtele<br />
ruse de la granita ei are de gaud di nelinisteasca<br />
mai cu deosebire tinutul dela<br />
Kars.<br />
CORESPONDENTA ROMAN1E1 LIBERE<br />
'<br />
,<br />
44011111111111111=_ M<strong>IN</strong>IMMISIM<strong>IN</strong>111.11111.<br />
in ventat de L'Hoste, a7functionat prea bine<br />
aeronautul a aruncat, in timpul 0115 toriei,<br />
torpile fictive asupra navelor trecatoare<br />
de acele timpuri barbarizatoare invata.- l'a dres. Hocenii vin spre meaza-zi rdsitrite<br />
spre a demonstra utilitatea balonulul sail<br />
mêntului românese a scapat, gratie voi- de Husl. Icoanele noastre sunt zugravit<br />
pentru scopurl militare. A dorm zi Torpiltorilor<br />
nostri de bine ; pentru actualitate foarte frurnos. .fintita este dulce. La viea lieur a descins aproape de Londra. L'Hoste<br />
mal cu seama ni s'a imbunatatit, ni s'a u- bunelulul s'a prilbusit o parte de loc, din si Mangot aú de gand sa fact, o calatonie<br />
1<br />
surat foarte mult sistemul la invdtamant, pricina ploilor, i i-a daratnat crama. Marti cu balonul de la Cherbourg in Norvegia.<br />
din chiar clasa I-a primará ; astazi avem m'ain dus cu tata la camp, si and ve-<br />
multe inlesniri la studia, cat priveste maneam acasa era sa ne in un vartej. Nol Porumbel eAlAtorl germani.<br />
terialul didactic scris, cartile, a'aceasta avem (Toile vac! eu vite dintre cm! pe Sub titlul de coal sus !bile parisiane spun<br />
merge perfectionandu-se zilnic ; gratie gu- una o s'o vindem. Omul ; la viea noas- ca nu de mult s'a impuscat pe la Nevers<br />
vernelor i initiativel private ; multumita tra a cazut dintr'un copae rupt un un porunibel calator, care avea pe o liana<br />
celor ce ne-aa scos din haosul in care ne picior ; tata a zis ca are sill duca la spi- din aripa armele imperiulul german.<br />
aflam, la inceputut invdtaturei cu deosetal. Pe cand tna apropiam de scoalä, Dibire,<br />
lucru de care numal amintindu-ne, mitriu Mee pe Lebel ; cand am zis<br />
ni se increteate fruntea.<br />
c'am sal spun d lui invatator, el a fugit.<br />
Dar vorba la inceputul astor rinduri a Rugaciunea care o spunen, in clasa este<br />
fost de compositiuni in clasa pritnara ; scurta dar tare fi unionsti ; la intrare spu-<br />
de inlesnirile ce avem, prin ajutorul cdrtinem o rugaciune si la iesire alta. Sera<br />
lor didactice de astazi, eel ce suntem pusl mea a cusut o catnale cu agiur, i una<br />
a invdta pe copiii in versta pang. la 12 cu amnia in doue culori : alhastru i rosu.<br />
ani, precum ai de avantagiile ce acestia Sendrea era cat pe ce sa se inece in iazul<br />
COMPOSITIUNI <strong>IN</strong> Cl/SA II PRIMARA trag din asemenea crl ; ba este de re- Reitea duptt ce l'a scos, un om care uneunoscut<br />
ett, mult mal fructoasa e munca dea, a varsat o multime de apa si Pail a-<br />
Iluft, 20 Julie 1886. invdtätorului de ort-ce grad, astazi pripacat frigurile ; twit& vacanta a fost bol-<br />
Intre obiectele de studia ale claselor privinta acestel materii de studia, a componay. Turcil earl umblad cu rfsnite de camare<br />
(urbane ai rurale), este prevdzuta, sitiunel, de cat cu chiar 10 ani in urmit. fea prin ores, s'ad dus la Vaslui tata a<br />
chiar dupa. Programul oficial, i composi- Astazi, cum ziseid, ma! toate gramaticele cumparat de la el o risnitd pe care a dat<br />
tiunea ; drept aceia, Gramaticile ce avern, ce avem i pentru cursul primar, vin in 10 lel ; ea es'ie frumoasa i macina tare<br />
mal toate, ne daú anume bucati pentru ajutorul invatatorulul i elevilor eu exem- maruntel. ipà aatt de unit patinul, cà i-e<br />
compositiuni, chiar ai la casa II primal* ple de exerciti1 de-a gata i 'n studiul scarba stel asculti. Un orn din suburbiea<br />
sub titlul de : Exereitif de descrierea lu- compositiunei ; prin urmare ne faciliteaza Plopenii al-a batut femeea i pe mama sa,<br />
erurilor s'a flintilor, imitatiuni, naratiuni, foarte mult misiunea.<br />
politia l'a pus la arest ; el era beat, si<br />
transformaric? nota bine cii coala sad Relativ deci la programul oficial al cur-<br />
cand l'a cercetat politaiul a rdspuns ca nu<br />
instructiuni de procedernent atarele sului primer, in ceia ce priveste concepe-<br />
atie ce-a Meta_ Venind de la biseriea am<br />
studia.<br />
rea in scris compositiunea in clasa II ;A- gasit un leú ai l'arn dat mamet ; ea a zis<br />
Din imprejurari 'MBA, poate ca de tristä mara, tocmaT in privinta usuratatel de a c'am sit am noroc hi viata mea, ai a strins<br />
amintire, notiunT de compositiuni si ins- depinde pe elevii astei clase in a compu- leul In palarnida laze ; iar eil am zis sa<br />
tructiuni de cum stt se Meg, stilistica asa ne, sunt deja catl-va anT de And, prim el mi'l puna la casa de economie. Ziva mea<br />
zis, cu elevii claSelor primare, nu de multi practicez acest exercitia sea mal este la 29 Iunie, cand se face impartirea<br />
ani avem prevdzute in program ei prin bine acest lucru. Sistemul de a depiede pe premiilor ; tata a zis ca daca void trece<br />
cartile noastre de acoalä ; importanta ace- chiar elevii astei clase a compune de la in clasa III are sa'ml compere un rind de<br />
stiff studia se poate zice ea n'a fost simtitä dîniT ceea ce se pricep, despre cele ce 'T baine, o pereche de botine {Wade ; eti<br />
si Mel gustata la invdtamèntul cursului pri- inconjoara despre cele ce vad si aud in am rdspuns cA pe mine ma lauda d invdmar<br />
(cu deosebire), de cat cam de prin a cercul unde traese i unde se afltt, adeca tator, pentru ea invat bine, i nu'l supdr.,<br />
doa jumdtate a secolulul in care ne aflam, de a'af sCrie singurl cugetarile lor proprif, Cu chipnl acesta, colarii, espun in seris<br />
cam de pe la 1860 cu introducerea alfabe- sistem pe care '1 volil detalia aci; mi s'a problemele la aritmetica, indati ce catului<br />
latin. Astazi insa, pe cand avem : learnt ai mi se pare in destul de facil pradnose 'bine o operatiune oare-care, demons-<br />
geografiT coprinzand in ele hartele respective tic ai corespunzdtor scopulul, pe MO atrand ce anurne operatiune indica pro-<br />
textului de studit. Istorii nationale inzes- cela de a obligf3 pe acolarT, (fie mal micT blema i modul cum se resolva ; spre e-<br />
.trate cu chipuril cellar mal insemnatf capi sad maT marl), a copiea sad imita. xemplu : Cine-va a cumparat 90 chile<br />
supremi ai Orel, in earl cu timpul vom Procedementu . dupa primirea elevilor in porumb cu 2430 lei cat U. tine chile ?<br />
putea avea i alte icoane relativ la .istoria clash (cu dechiderea acoale1), cel intil lucru Aceasta problema se resolva prin Impar-<br />
patriel, spre ex : Campul cu punctele stra- ce '1 am in vedere este a continua lectura tire ; trebue aa ducem pe 90, suma chiletegice<br />
in rasboae, figurile instrumentelor in- pe cartea introdusti, corectand erorile elelor, prin pretul tuturor acestor chile, spre<br />
trebuintate in rdsboae , cetäti asediate etc., vilor cu privire la : intontiune, finalele a afla cat se dA pe o chila. Venzendu-se<br />
carti pentru cetire si chiar abecedare bo- cuvintelor, la semnele ortografice, la On- 129 chilograme orez ate 3 chilograme ingate<br />
si in gravurile privitoare la istoria nagavire, la repetirea cuvintelor precum si la tr'un leu, cat! lei se jail pe toate eele 129<br />
turala ai la religiune ; aritmetici cu figurt mancarea literelor , deprinzandul ast-fel chilograme ? Asta problema se resolva prin<br />
ale mdsurilor despre cart textul vorbeste ; cu citirea coreeth i in acelas timp cu- 2 operatiunl : Impartirea ei Imultirea ; dupa<br />
dar o data cu acestea i gramaticele ce avem renta , pre cat posibilitatea acordtt ; prin- ce afiam cate ON de cate trel chilograme<br />
astäzi se intrec in Deprinderl pentru corntre cele-l'alte obiecte , scrisul , asa zis sunt in 129 chilograme, pe aceste partt le<br />
positiuni. « Cu uk.euvênt, astazi attain prin dictando, 11 am de cloud ori pe sdptdmana, inmultim eu pretul uneia cars este 1 let<br />
cartile de studia i mijloacele cerute la in- pana la 1 Noembre copieaza dupti carte spre a aria resultatul cerut.<br />
tuirea lectiunilor ; deja este o laudabila »gramatica sat lectura, or! de pe tabla, Neaparat Mkt, ea, ca la orl-ce'Intreprin-<br />
emulatiune intre autorif de carti didactice mai apol ei dui:4 spunere, iar de aci Madere. isbanda reclama, intro atatea. alte<br />
pentru cursul primar, (in tara ',oast*, inte odata pe sdptdmana copieaza si odatit conditiunf, i rabdare ba Inca foarte mutt&<br />
chiar de la clasa I- a acestul curs, spre a sunt obligati a'rni educe, duptt aim ei se ei mare ; i une-ori, din causa diferitelor-<br />
infatosa elevilor, pentru intuitiune, gravu- pricep, cate 3-4, apoi cate 5-6 si maT naturi ale elevilor, isbanda reclama fortat<br />
rile corespunzdtoare Iectiunei in studia. apoi cate 10 propositiuni semple pe cad disposititinea la lucru, (mal ales acolo unde<br />
CAM deosebire intre mijloacele i apa- deja le cunosc de o data cu We-ye part! camera de prelegere ea napaste poarta nuratele<br />
trebuitoare invdtamantuTui, (prevdzute ale vorbel, i ma! pe urma cate 2 -3 frase ; mele,de lipsindu'l nu numai mobilierul<br />
, in cartile de §coala.), din timpul mai vechie de prin luna Februarie, cand cunosc ma! propria. etatei scolarilor i ornamentul di-<br />
si not, mal cu searna la copiii incepdtorl, multe din partite vorbei precum ei propodactic de pe pereti ci chiar largimea ai lu-<br />
din timpul elder cu 23 de ani in urma. sitiunea desvoltata, stint obligati a'aff aduce mina cuvenitd, aerul trebuitor ; lucruri de<br />
Mai toti toate) earl aa facut un studia numai frase din propositiunl Mai mult des- car! sunt lipsite multe din clasele scoale-<br />
oare-care in a doua jurnatate a acestui voltate ; 4, 5 - 6 de acestea inteo frasa ; lor noastre). Oar ori. cum, munca se cere,<br />
veac n'ati lest supusi sad supuse, (cu deo- dar acuma bunduara prin Aprilie i MaT, trebue sa fie ; gratie noului proiect de lege<br />
sebire in anii incepetori al studierei), tor- sunt exereitati ma! pe larg si cu analisul lnstructiunei, care, printre multele buturel<br />
creerului i limbei in silabizare; spre gramatical, cunoscand deja (pe tang seminuri ce are, se afla si acela -adectt -de a<br />
ex., ca in urma. cu 30 aril', cand nele grafice) usul literelor capitale si inter- plati mal biniaor aceasta munca.<br />
gand n'avea nimene la nol de sistemul jectiunea ; la toate acestea stint pregatiti Ca am atins, in articolul present, i si-<br />
fonetic in invatarnent, cand inca ast-fel ecolaril ai din timpul lectiunei in citire, a stemul de care fac us in predarea compo-<br />
nuuneam literele alfabetului : Az=a, buche bucatel rostite sea mernorisate, unde li se sitinnel la elevii clasei ineutionate, n'am<br />
(ma! pe uma be)=b, cervu (ma! apot ce) face cunoseuta functrunea veri-carul Benin facut aceasta co pretentiunea de a sustine<br />
=c, dobru (ma! incoace de)=d, lude (mat ce intelnese (in bucata citita). In fine, cu cil este eel mal recomandat de pedagogie,<br />
apol le)=1, mislete (mai pe urma cat acolaril cunosc mal de aproape partite inaintea sistem de predarea unuT<br />
m, pocoiu (dupd aceia pe) = p, ucu = u, vorbei, cu cat pricep ma! bine si partite obiect oare care, fie la scolaci mat mid<br />
zenme (ma! incoace ze)=z ; a'apoi tine-te propositiunei, íI iaa exemple mal pe larg sett ma! marl, fie in veri-ce curs, acel si-<br />
scolare la silabizare : Azzemniezz=azi, azi cu frase ma! lungi, pe cari le ai analiseazit ; stern se poate zice ca este mat bun, dupa<br />
misletierm=am, innasiernvedeestuveteastu- in scrierea pentru examen mal. mutt de care reusesce mai bine inviltatorul ; dar,<br />
tat=invetat,leestulecacuerctfijitiucuunasfini- aceste exercitii presintd, adiea compositiunl ett, cu eu aeest sistem isbutesc mal facil<br />
ludeestule = lectiunile ; cacoscarltier fer- 'acute chip propria lor munca, (Uncle bu- mal sigur in atarea materie ').<br />
teestutea cartea ; zemnestuzemisletiermcatT din 5 -6 rindurT acelasi sujet). Co-<br />
V. Sighinescu.<br />
nasiinicacuculudiel = zenmicul ; saa chirectura o fac, dripä cum ai scriptolegiea recopurile<br />
ma! modern, (cu 20 an! in urma) : manda : Plan mine insumT la catedra, ai in<br />
Gaarecarteeatea cartea, nieea = mea, acelasi timp prin scolaril mai bun! in banca ').<br />
eseesteete este : seese afeafleMa= Iatti cate-va din micele cornpositiunT ale ECOURI STRE1NE<br />
se alla), Mein .--- in b eanebancaca= ban- elevilor mentionatel clase, din diferitele 3<br />
ca ; euea ea, . îneinvÇvè = invdt, epoce ale anului scolar : Noembre, Februa-<br />
Balon-Torpilti.<br />
leecalectiaMuneeanea = lectUmea, beibirie si Mai, aranjate in sir alfabetic : An- Acronatul francez L'Hoste s'a frialtat la<br />
neene (sad ca mai in urina : buchilbinadrei n'a stiut astazi lectiunile. Bogdan este 17 Julie seara lu Cherbourg ca balonul sëü<br />
seestune) = bine. Pollan grozavenii pe la vie. Cicoarea are floarea albastra Du- Cf'l nofi, Le Torpilleur, spr'e U sbura peste<br />
capul ínvetatorulul a'a iiiieilor invetatei, narea se versa Marea-Neagra. Este ur, Canal in Anglia. El era insotit de astronopot<br />
km tortuari ale ereerulta i limbel lor; ceas de cand am venit la scoala. Fentana , mul loseph Mangot. Aparatul de carma,<br />
rde limbel noastre romanesti cu catl-va<br />
Trelme s mArturisesc - cit. la resultatul ce<br />
ani in urint,<br />
'; In asa nuinitele buctitT de compositiunT sco- ajung, am si concursul colegulul de la clasa I, car,<br />
fie acele timpuna sisteine atat de barlariT isT lad exemple cu initialele in sir alfabelic ; 'mt d6. elevI pregâtiT bine, alit In esercitiul calker,<br />
bare -iu invatainant, eand multi ehiar din- (fie seu nu subiectul la inceputul propasitiune1). scrIsuluT, caleululul, numeratiuneT.<br />
Cre-<br />
Hepites Stefan C. Scanteerea Rtel<br />
or,<br />
Rev. Sc. T. X, p. 356-362, 371-380, B,<br />
1880.<br />
Hepites Stefan C. Termometrie ei Eteti.<br />
nometrie, Rev. Sc. T. XI, p. 65-70, <strong>IN</strong><br />
pana la 110, 113-117, 138-142, B. 1881<br />
Hepites Stefan C. Instrumente !Anti%<br />
in6surarea radiatinnel solare in diferite<br />
oh.<br />
servatoril. Rev Sc. T. IX, p 301-394<br />
,<br />
309Hep3it1e0, s SBtefia8n8C1. Ploaia si serviciul me.<br />
teoHroelpoigtiecs, Rsoteo i<br />
C.1T5elmilil)ieeralt8u8rt2t.zilet<br />
de<br />
zaud eh' e un spionaj la mijloc, ministrul 25 August 1881 la Braila, An. Ac. Rom<br />
de rasboid francez a fault sa se proceada Ser. II, Tom. IV. Sect. I. p 123-130,<br />
la o ancheta in privinta aceasta<br />
Cate-va zile mal tarzifi un comersant a<br />
ites Stefan C. Bolidul<br />
prins de asemenea uu porumbel calator<br />
din seara de<br />
gust 1881 vazut la Braila. An.<br />
obosit, care avea sub aripa stanga o mama<br />
Ac.<br />
germana i pe mat multe pene diferite pe-<br />
Rom. Ser. II, Tom. IV, Sect I, p. 123, B,<br />
cetl. Pe aripa areapti se putea citi : Chà- 1882ep.<br />
teaudun.<br />
Stefan C. Observatiunt meteoro,<br />
Negresit ca. se va procede la o serioasa logice facute la Braila in anit 1879 ei 1880,<br />
ancheta i asupra acestul al duoilea caz. An. AC. Rom. Ser. II, T. IV, See;. II, p,<br />
1-R2e3p2it,es tefdousepaln anee B. li9882.6.<br />
Elefantl in Paris<br />
C.<br />
Ziarul La Paix spune, ca in tuna lul jurul Brailet in noaptea du f lunie 1880,<br />
August vor sosi in Paris, in gradina zoolo- An, Ac. Rom. Ser. IL T. Ill, Sect. I, p,<br />
gica de aclimatatiune, o caravani compusi<br />
din ,7o de locuitorl din Ceylan, insotitl de 73-e7p5' 1I itesaStie8fa8n2. C. Cutremurul de pameat<br />
12 elefantl de mama, perfect dresati, ei de<br />
din Braila de la Dec. 1880, .<br />
14 bol Zebus.<br />
Aceasta exhibitiune etnografica. nu va Ser. II T. III, Sect. 1, p. 76-78 B. 1882,<br />
lipsi sa intereseze atat pe savanti, cat i Zeit Oest. Met. Bd. XVI, p. 69, Viena 1881,<br />
pe publicul cel mare.<br />
al a a 111<br />
SEMI! METEOROLOGICE CAPAITA,<br />
(Istorioul 1or in Romania)<br />
de SIM C. HsPITEB<br />
[Urmar]<br />
Urmare -<br />
Cele mal renumite tórguri de cafes, din<br />
lume, Amsterdam ai Londra, pentru vinza-<br />
Bacuresci (Ferastrad) Observatiunl metile<br />
marl% periodice, aü curtieri speciall,<br />
teorologice Mcute la institutul meteorologic. insarcinati cu clasificarea variettailor ves-<br />
Anul 1885 Bul. Minist. Ayr. Tom. L tal product Mat de insemnat azi in comer-<br />
Bucarest (Klima von) veal Hann Dr. ciul lumesc. In Amsterdam la vinzirile pu.<br />
Julius.<br />
blice se obicinuesc denumirile urmatoare,<br />
incepend cu cele mat bune specil: Fa, Fa,<br />
Cantacuzino, I. A. Tabla pentru reduce-<br />
medie, Fa ordinal* bunti, buna ordinark<br />
rea la nivelul mare! a presiunilor barome- dinara, medie, foarte ordinal* medie<br />
tries observate in Bucuresci (inaltimea 87 din urma. Probele bune de cafea brasiliani<br />
mPtri).<br />
trec sub numele de ,Good average' ; ea-<br />
An. Ac. Rom. Ser. II, Tom. VII, Sect. I, litatile se inscrit in buletine dupa numerl.<br />
Cu cat cafesua este mal veche, cu atat are<br />
p. 215-219; B. 1885.<br />
gust mai placut, eu atat prin urmareeste ma!<br />
Cantu V. vex! Aurelian.<br />
cantata. De aceea cafeaua proaspata ade-<br />
Christu, P. Th. Prevederea timpulul. Ec. se ori sa eoloreaza in nuantele cele veal!,<br />
Rur. An. I, p. 183 -185, Buc. 1877. sad se Emplane la o anumita caldura ea si<br />
Codrescu Th. Climatul Moldovel In eerie- capete aroma acesteia, falsificatia sa descopera<br />
lesne pentru sortele colorate, frerea<br />
111 otzle statistice asupra Moldova (tr. dupa cand cafeaua banuit ti. in main! sad pelitt<br />
Satan), N. p. 16-18 141 1852).<br />
tie ; prin aceasta recapata coloarea ei na-<br />
Cucn, N. Memorit asupra instalarei unel tural*<br />
statiunt meteorologice popularea pe bule- Ca toate granele, ce coprind apa vegevardul<br />
universitätil din Bucurescl. Bul. Sec. tala, cafeaua este supusä la avarie (saidciune),<br />
fie din eauza umezelel,' fie din can.<br />
Geogr. An. I, p. 38-51, B. 1876.<br />
za corpurilor streine, ea care a vellit In<br />
Daniilescu, N. R. Resumatul observatiu- contact sad tang care a stet mat multi<br />
nilor meteorologice Mcute la Ferestred de vreine, Acorn 10, 15 aril, cand cafeaua<br />
la 18711a 1873. Rev. Sc. T. V. p. 245-251,<br />
265-275, B. 1875.<br />
Danillescu N. R. Rectificare la acest articol,<br />
Idem, p. 303.<br />
Daniilesca N. R. larna 1880-81. Ec.<br />
Rur. An. 11, (1881), p. 82-83.<br />
Davila i Lesmann, Observatiuni meteorologice<br />
facute la spitalul militar din Bucurescl<br />
In 1863 0 1864 OM la 15 Oct.<br />
Monit. Medical T. II 0 III, B.<br />
Davila ei Lesmann. Idem pe anil 1863-<br />
69. 7 tabele litografiate.<br />
Donict, Panait, Prevederea timpulul, Rev.<br />
Sc. T. V. p. 132 --138, VI. p. 245-249.<br />
VIII. p 291-298, IX. p. 259-260.<br />
Gr. Al. Informarea ploeT. 1coana lumei<br />
An. II. 1846, p. 182 ai 208.<br />
Hann. Dr. Julius, Meteorologische Beobachtungen<br />
zu Braila. Zeit. Oest. Met. Bd.<br />
XV p. 187, Wien 1880.<br />
Hann Dr. Julius, Klima von Bucarest<br />
Zeit. Oest. Met. Bd. XX p. 152. Wien 1885.<br />
Hann Dr. Julius Klima von Jassy Zeit.<br />
Oest. Met. Bd. XX, p. 370 Wien 1885.<br />
Repites, Stefan C. Meteorologia ei pre -<br />
vederea timpulul, Mesagerul Brdilel Nr. 35,<br />
36, Braila 1879.<br />
Repites, Stefan C. Resu matul observetiunilor<br />
meteorologice facute la Braila in<br />
1879. An. Ac. Rom. Seria II, Tom. I, p.<br />
263-293 si o planse, B. 1880 ei Rev. Sc.<br />
p. 95, 96, 176, 192, 208, 224, 255, 303,<br />
304, 367, 368, 382, T. XI p 16.<br />
Hepites Stefan C. Idem 1880, Rev. Sc.<br />
T. XI, p. 48, 63, 64, 112, 176, 208, 272,<br />
319, 320, 335, 336, 380.<br />
Hepites Stefan C. Idem 1881. Rec. Sc.<br />
T. XII. p. 64, 80, 96, 112, 127, 160, 176,<br />
191, (lipseste Sept.-Dec ).<br />
Hep tee Stefan C. Desvoltarea meteorologiel<br />
ai al doilea congres meteorologic international.<br />
Rev. Sc. T. X, p. 42-48, 61<br />
putt la 64, 67-70, B. 18q).<br />
Hepites Stefan C. Noll& asupra observetiunilor<br />
meteorologice acute la Braila Rev.<br />
Sc. T. X, p. 106-109, 123-126 B. 1880.<br />
din<br />
America centrala i sudica era rat Ingrijita,<br />
=edà inainte de imbarcare, tot-d'auna<br />
sa inferbanta in vapor ei ajungea In<br />
Europa avariata, din care eau* ca si<br />
poattt fi intrebuintata , dupa desbareare<br />
trebuia ciuruita i uscata la soare. Astki<br />
avariile de felul acesta sunt maT rail penusca<br />
upsrocela ucteurlf repar A mal cu ingrijire<br />
Cea mal periculoasa i mar des repetall<br />
avarie pentru cafea este pricinuita de no<br />
de mare. Aci distingem avaria mare II<br />
mica, dupa mdsura, in care cafeaua a fosl<br />
atinsá de apa. Cand apa a strabatut flUfl<br />
o parte a saculuT, strich ruling cafeaa<br />
udata, o inroseste, comunicanda4 un gusl<br />
particular, sMciii, neplacut ; cAnd apa<br />
vdrsat in cantitate mare si a *runs toati<br />
cafeaua atone! aceasta se infierbanta,<br />
inegreste, putrezeste, primeate un gust foarte<br />
neplacut ai nu mai polite servi de cat Pal*<br />
tru ingrasatul prtmentului.<br />
sai In<br />
In atingerl cu materil amoniacale<br />
IS<br />
apropierea lor , cateaua se avariazi<br />
suprafata bobulul, primind o coloare<br />
chisa. Asa, daca sacil de cafea s'aS<br />
barcat intr'un vapor in aeelas compari'<br />
silent cu pel sad cu lana, boabele primese<br />
o coloare albaStra, bine pronuntata, fW<br />
ca pentru aceasta interiorul O. fie stra,<br />
dar perde din pret. Materiile odorante,<br />
camforul tutunul, comunica tin tall°<br />
particular : cel de camfor e placut.<br />
Cafeaua trebuie sa fie cure* fArtt P6'<br />
tricele, boabe streine, praf, färamaturi de<br />
metale i alte necuratenil. Sortele de Ba<br />
Santos, Martinica i Java sunt cele<br />
bine preparate ; cea de Rio coinine<br />
odata petricele albe ascutite, cristalisate,<br />
cea de Santos petricele roiI, sfarimieioasel<br />
mat mull sat maI putin rotunde ; cea de St..<br />
are petre multe, de coloare Welt<br />
D<br />
sa, de marimea nisipului mare ptina la a<br />
Dupa locul de productame cele mai<br />
semnate felurT de cafea ce yin in nee'<br />
international stunt urrnatoame, :<br />
Cafeaua asiatici; aci<br />
:<br />
Cafeaua de Arabia sad de Joca,<br />
derata ea cea maT firma din toate varle'f,<br />
tile cunoscute. Forma el este foarte<br />
boabele miei, neregulate, cu diferite scobitut!<br />
si nodurf, cate odata cu forma rotunda, de<br />
data mat lata, adese ort rupte ei eatate<br />
coloase 'verde sat galbene, cu gust e5':4