1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
CARACTERE HIDROLOGICE<br />
Apele de suprafaţă<br />
Ca o caracteristică a întregii reţele hidrografice a zonei studiate se remarcă orientarea cursului râurilor<br />
pe o direcţie nord-sud. Întreaga reţea hidrografică a zonei este tributară râurilor Olt <strong>şi</strong> Jiu, prin afluenţi direcţi<br />
sau indirecţi de dreapta, respectiv de stânga ai acestora, cu o direcţie de curs, în linii mari, de la nord la sud.<br />
Principalele râuri care străbat zona <strong>şi</strong> constituie cea mai importantă resursă de apă sunt, de la vest la<br />
est:<br />
A. Costeşti, afluent de stânga al Bistriţei (L = 18 km, S = 45 km²), care se varsă la sud de comuna<br />
Costeşti, cu izvoare tot în Munţii Căpăţânii (curmătura Lespezi), care adună apele de pe versanţii nord-vestici<br />
ai masivului (sectorul până la Plaiul Lespezi) (pâraiele Şasa Voiceşti, Ghelălău, Curmăturii), versantul estic<br />
al muntelui Arnota <strong>şi</strong> versantul sudic al Muntelui Cacova (Pârâul Sec sau Valea Morii).<br />
Sapă chei spectaculoase pe traiectul unei falii importante, străbătând Masivul Buila-Vânturariţa de la<br />
nord la sud. Se constată că reţeaua hidrografică este bogată <strong>şi</strong> bine reprezentată. Cursurile de apă sunt<br />
permanente, fără a avea însă debit mare.<br />
B. Bistriţa, afluent de dreapta al Oltului, care se varsă în Olt în apropierea comunei Băbeni-Bistriţa,<br />
între gurile de vărsare ale râurilor Govora <strong>şi</strong> Luncavăţ.<br />
Prin izvoarele sale, Bistriţa pătrunde adânc în Munţii Căpăţânii. La originea sa sunt mai multe izvoare<br />
care pornesc de sub culmile munţilor Văleanu, Rodeanu, Zănoaga, Govora, Netedu. Pe partea dreaptă, prin<br />
unirea mai multor izvoare, se formează pârâul Gurgui, iar pe stânga pârâul Cuca. Acestea î<strong>şi</strong> măresc treptat<br />
debitul <strong>şi</strong> se unesc la cantonul „Între Râuri”, formând râul Bistriţa.<br />
În cursul său meandrat până la Olt, el străbate dealurile subcarpatice pe o distanţă de circa 42 km,<br />
bazinul având o suprafaţă de 384 km². Dacă se adaugă <strong>şi</strong> lungimea izvoarelor sale <strong>şi</strong> a afluenţilor, lungimea<br />
totală este de circa 60 km.<br />
Sapă chei spectaculoase pe traiectul unei falii importante, străbătând Masivul Buila-Vânturariţa de la<br />
nord la sud. Se constată că reţeaua hidrografică a Bistriţei este bogată <strong>şi</strong> bine reprezentată. Cursurile de apă<br />
sunt permanente, fără a avea însă debit mare.<br />
C. Romani De pe partea dreaptă, Bistriţa primeşte ca prim afluent important pârâul Romanilor<br />
(Hurezu), provenit prin unirea pâraielor Bistricioara cu pârâul Romanilor. Un afluent de dreapta mai<br />
important al Râului Romani este Pârâul Lunga.<br />
D. Luncavăţ, afluent de dreapta al Oltului, care izvorăştre din Munţii Căpăţânii. Este format prin<br />
unirera Pârâului Cumpenelor, cu izvoarele sub Vârful Balota <strong>şi</strong> Pârâul Blej, cu izvoarele sub Vârfurile Ursu<br />
<strong>şi</strong> Coşana. În cursul său până la vărsare străbatre de la nord la sud localităţile Vaideeni <strong>şi</strong> Horezu, apoi se<br />
curbează <strong>şi</strong>-<strong>şi</strong> schimbă cursul pe direcţia nord-vest – sud-est, ca mai toate râurile din zonă. Principalii afluenţi<br />
sunt: Pârâul Râmeşti, Pârâul Urşani.<br />
E. Olteţ este ultimul afluent de dreapta al Oltului care adună apele din zona montană înaltă. Este <strong>şi</strong><br />
râul care trasează limita <strong>geografică</strong> dintre Munţii Câpăţânii (est) <strong>şi</strong> Munţii Parâng (vest). Are ca principali<br />
afluenţi de stânga Cerna <strong>şi</strong> Tărâia, care adună apele din vestul Munţilor Căpăţânii.<br />
Sapă în calcare chei spectaculoase, la nord de Mănăstirea Polovragi.<br />
F. Gilortul este afluent de stânga al Jiului, cu izvoare în Munţii Parâng. Principalii afluenţi sunt: de<br />
stânga: Galbenul <strong>şi</strong> Gilorteţul <strong>şi</strong> de dreapta: Aniniş, Ciocadia <strong>şi</strong> Blahniţa. Toate acestea curg iniţial pe direcţia<br />
generală nord-sud, pentru a se recurba apoi spre sud-vest, spre Jiu.<br />
Dintre acestea., Pârâul Galbenul sapă chei spectaculoase în calcare.<br />
9