1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
lucrări de mântuială, neprofesionist. Există pe de o parte pericolul degradării în timp al acestor obiective prin<br />
nerealizarea intervenţiilor necesare consolidării <strong>şi</strong> restaurării. Un caz tipic este cel al bisericii Gruşeţu din<br />
Costeşti, părăsită de câţiva zeci de ani, aflată într-o stare avansată de degradare. Într-o stare ceva mai bună,<br />
datorată însă doar faptului că bisericile sunt funcţionale, se află bisericile Peri, 44 Izvoare, Păpuşa, Urşani,<br />
bisericile de lemn din Gorj, care necesită însă lucrări urgente. Pe de altă parte, un mare pericol îl reprezintă<br />
nerespectarea normelor de restaurare la executarea lucrărilor. Se pot da numeroase exemple de lucrări<br />
executate cu bune intenţii, dar fiindcă n-au fost făcute de către profesionişti, au făcut chiar mai rău.<br />
O parte importantă a patrimoniului local îl reprezintă cel bazat pe tradiţii, meşteşuguri, care este întrun<br />
pericol mult mai mare. În afară de olărit, care s-a menţinut constant în topul priorităţilor, celelalte<br />
activităţi tradiţionale au fost lăsate deoparte, unele pierzându-se sau denaturându-se. În societatea actuală<br />
aceasta este un mers firesc, dar fiindcă acestea reprezintă un patrimoniu extraordinar greu sau imposibil de<br />
recuperat, trebuie investit pentru păstrarea a ceea ce mai există. Acest patrimoniu este constituit din:<br />
arhitectură traditională, instalaţii <strong>şi</strong> unelte tradiţionale, meşteşuguri tradiţionale (olărit, prelucrarea lemnului<br />
cu toate ramurile sale, de la cherestea până la manufactura obiectelor de uz casnic, ţeserea covoarelor<br />
olteneşti, apicultură, păstorit, pomicultură, etc.), obiceiurile <strong>şi</strong> tradiţiile locale.<br />
În viitoarele acţiuni de promovare <strong>şi</strong> valorificare a patrimoniului turistic antropic, trebuie să se ţină<br />
neapărat seama de următoarele aspecte, în concordanţă cu principiile dezvoltării durabile <strong>şi</strong> ale valorificării<br />
durabile a resurselor:<br />
- consolidarea <strong>şi</strong> restaurarea obiectivelor antropice de către profesionişti;<br />
- promovarea/valorificarea obiectivelor mai puţin cunoscute;<br />
- identificarea/păstrarea/restaurarea/promovarea/valorificarea construcţiilor, instalaţiilor <strong>şi</strong><br />
uneltelor specifice arhitecturii <strong>şi</strong> tehniciii populare locale: case de locuit, anexe, mori, joagăre,<br />
pive, vâltori, instalaţii de transport lemn, utilaje, ustensile, unelte, etc.<br />
- stabilirea urgentă a unor norme arhitecturale de către autorităţile locale, pentru păstrarea<br />
specificului zonei;<br />
- încurajarea practicării meşteşugurilor tradiţionale, păstrarea <strong>şi</strong> transmiterea acestora;<br />
- crearea <strong>şi</strong> promovarea unor brand-uri locale pentru produse tradiţionale: obiecte din lemn,<br />
covoare olteneşti, ţesături, brânzeturi, fructe, ţuică, miere, etc.<br />
- promovarea actualelor manifestări cultural-folclorice <strong>şi</strong> crearea altora pentru promovarea<br />
obiceiurilor, traditiilor <strong>şi</strong> valorilor zonei.<br />
<strong>Situaţia</strong> pădurilor – potenţialul economic al acestora<br />
Zona dispune de întinse suprafeţe împădurite, în special în zona montană.<br />
La ora actuală în zona au fost retrocedate numeroase suprafeţe de pădure proprietarilor privaţi,<br />
urmând să se continue procesul retrocedarilor conform noilor legi ale proprietăţii. Predominante sunt<br />
suprafeţele forestiere proprietate a statului, iar proprietarii privaţi cu suprafeţele cele mai importante sunt cele<br />
ale obştilor de moşneni din Vaideeni, Horezu, Polovragi, Novaci <strong>şi</strong> Crasna, precum <strong>şi</strong> mănăstirile <strong>şi</strong> parohiile<br />
din zonă.<br />
Pădurile proprietate a statului din zonă, sunt administrate de către RNP Romsilva - Direcţia Silvică<br />
Râmnicu Vâlcea prin ocoalele silvice Romani <strong>şi</strong> Horezu <strong>şi</strong> Direcţia Silvică Târgu Jiu prin ocoalele silvice<br />
Polovragi <strong>şi</strong> Novaci.<br />
Pădurile proprietate privată sunt administrate fie de către RNP Romsilva prin acelea<strong>şi</strong> structuri, fie de<br />
către ocoale silvice private: Ocolul Silvic “Buila” Horezu, OS Novaci.<br />
Potenţialul economic al pădurilor a fost <strong>şi</strong> este deosebit, exploatarea <strong>şi</strong> prelucrarea lemnului fiind încă<br />
de foarte multă vreme ocupaţii de bază ale locuitorilor. Principala problemă care se pune la ora actuală este<br />
aceea a valorificării durabile a acestor resurse <strong>şi</strong> valorificarea potenţialului din activităţi complementare. Un<br />
37