1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
4. Comuna Vaideeni<br />
4.1. Biserica de lemn Cuvioasa Paraschiva<br />
5. Comuna Polovragi<br />
5.1. Mănăstirea Polovragi<br />
Sfânta Mânăstire Polovragi este aşezată într-un cadru pitoresc, la poalele Muntelui Piatra<br />
Polovragilor, în vecinătatea Cheilor Olteţului.<br />
Recentele cercetări istorice stabilesc vechimea Mănăstirii Polovragi în jurul anului 1505, ctitorită<br />
fiind de Radu <strong>şi</strong> Pătru, fii lui Danciul Zamona, menţionaţi într-un hrisov emis la 18 ianuarie 1480 de<br />
voievodul Basarab cel Tânăr (1477-1481).<br />
Timp de un secol <strong>şi</strong> jumătate documentele nu mai pomenesc nimic despre această mânăstire.<br />
Prima atestarea documentară a Mânăstirii Polovragi rezultă dintr-un hrisov emis la 6 iulie 1648 de<br />
Matei Basarab, prin care voievodul îi confirmă satul cu acela<strong>şi</strong> nume, dăruit de ctitor.<br />
Danciul Pârâianul a zidit biserica pe vechile temelii, păstrând partea cea bună, cum dovedeşte zidăria<br />
din partea inferioară a construcţiei. Ctitorirea vechilor biserici pe fundaţii anterioare era un procedeu<br />
frecvent, datorită distrugerilor <strong>şi</strong> calamităţilor de tot felul, care se ţineau lanţ.<br />
Voievodul Constantin Brâncoveanu este, deci al treilea ctitor al Mănăstirii Polovragi. Prin purtarea sa<br />
de grijă s-a zugrăvit interiorul, s-a adăugat pridvorul în stil brâncovenesc, s-au construit unele chilii <strong>şi</strong><br />
clopotniţa precum <strong>şi</strong> zidurile de cetate.<br />
Biserica Mănăstiri Polovragi este în stil bizantin, având formă trilobată, realizată într-o simetrie<br />
proporţională<br />
Ca elemente arhitectonice deosebite se remarcă brâul exterior orizontal, rotunjit, încadrat între<br />
cărămizi aşezate în zimţi. Încingând întreaga construcţie, conferă două părţi distincte zidului: partea<br />
inferioară - caracteristică prin rânduri de cărămidă aparentă <strong>şi</strong> piatră cioplită, intercalată cu câte o cărămidă<br />
verticală <strong>şi</strong> cea superioară – tencuită în alb. Ancadramentele ferestrelor sunt din piatră cioplită, având partea<br />
de sus decorată cu diferite motive sculpturale. O conişă realizată din trei rânduri de cărămizi suprapuse<br />
aşezate în dinţi de ferăstrău, se găseşte la baza acoperişului. Pe naos se înalţă turla Pantocratorului, având<br />
interiorul cilindric, iar exteriorul cu 12 laturi.<br />
Pridvorul – deschis, aşezat pe opt coloane dreptunghiulare, cu un coronament în faţă din travee,<br />
susţinut pe coloane octogonale de zidărie. Boltirea constă într-o calotă sprijinită pe patru axe neegale. Din<br />
pridvor se intră în pronaosul luminat de două ferestre sub formă de firidă. Un zid masiv prevăzut cu o uşă<br />
largă desparte pronaosul de naos.<br />
Naosul, spaţios, este luminat de patru ferestre laterale, precum <strong>şi</strong> de lumina primită din turla<br />
pantocratorului. Absioda altarului este boltită. În stânga se află proscomidiarul, iar în dreapta veşmintarul,<br />
practicate în grosimea zidului.<br />
Între altar <strong>şi</strong> naos se găseşte catapeteasma executată din lemn de tei, o adevărată capodoperă a vechii<br />
sculpturi româneşti, având o bogată ornamentaţie cu împletituri florale, săpate măiestrit, pline de fineţe <strong>şi</strong><br />
strălucire. În chip deosebit impresionează u<strong>şi</strong>le împărăteşti , ornamentate pe întreaga suprafaţă.<br />
Pictura bisericii, de<strong>şi</strong> asemănătoare cu cea de la Hurezi, fiind opera comună a unor pictori renumiţi,<br />
are <strong>şi</strong> caracteristici proprii, cu valoare de prototip..<br />
În exterior, deasupra arcadei mijlocii a pridvorului, găsim icoana ”Acoperământului Maicii<br />
Domnului”, executată în 1713 de zugravul Constantin.<br />
În pridvor este icoana hramului mânăstirii “Adormirea Maicii Domnului”. De o parte <strong>şi</strong> de alta a<br />
intrării, există reprezentarea iconografică, unică în ţara noastră, a mânăstirilor de la Sfântul Munte Athos.<br />
33