1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
1.1 Patrimoniu natural A. Situaţia geografică şi dimensiunea ... - FPDL
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1.7. Schitul 44 Izvoare – satul Pietreni<br />
Se află în nordul satului Pietreni, pe malul stâng al râului Costeşti, la ie<strong>şi</strong>rea acestuia din Cheile<br />
Costeşti. Cunoscut <strong>şi</strong> sub numele de Schitul de sub Piatră, schitul a fost construit de către egumenul Ştefan al<br />
mănăstirii Bistriţa, în anul 1701, fiind metoc al acestei mănăstiri.<br />
Din vechiul schit nu s-a mai păstrat decât biserica <strong>şi</strong> un zid de incintă.<br />
Este o biserică simplă, în formă de navă, cu pridvor închis (ulterior), naos <strong>şi</strong> altar, având ca<br />
ornamentaţie exterioară câteva brâuri de cărămidă aparentă <strong>şi</strong> un fronton cu icoana Sfântului Ştefan. Este<br />
acoperită cu <strong>şi</strong>ţă, acoperişul în patru ape fiind de o zvelteţe foarte elegantă.<br />
Pictura este opera pictorului bistriţean Efrem Zugravul, din păcate deteriorată în urma fisurării<br />
pereţilor, ca urmare a zguduirilor produse de exploziile din cariera aflată în apropiere.<br />
De la biserică, pe o potecă nemarcată înspre nord-vest, se poate ajunge, după 5 minute de urcuş, în<br />
Cheile Costeşti.<br />
1.8. Biserica Peri – Bistriţa<br />
Se află la circa 1 km sud de mănăstirea Bistriţa, printre livezile satului Bistriţa, străjuită de brazi<br />
înalţi. Este ctitoria egumenului bistriţean Paisie, din anul 1689. A fost construită pentru a servi ca lăcaş de<br />
cult pentru sălaşul de ţigani robi ai mănăstirii Bistriţa, numindu-se de aceea <strong>şi</strong> biserica Ţigania.<br />
Biserica datează din anul 1689, fiind ctitorie a egumenului Paisie al Bistriţei <strong>şi</strong> a logofătului Pârvu<br />
Cantacuzino. A rămas nepictată până în anul 1788, când a fost pictată de zugravul local Ioan Pop Tudor.<br />
Arhitectura este simplă, fără turlă <strong>şi</strong> pridvor, în formă de navă, cu naos <strong>şi</strong> altar, cu acoperiş din <strong>şi</strong>ţă,<br />
netencuită în exterior, cu zid din cărămidă.<br />
1.9. Biserica Ciorobeşti – Pietreni<br />
Se află în mijlocul satului Pietreni <strong>şi</strong> este ctitorită în anul 1750 de către egumenul mănăstirii Bistriţa,<br />
arhimandritul Antonie. Biserica a fost construită din zid, în plan dreptunghiular, fără turlă, cu acoperiş înalt<br />
din <strong>şi</strong>ţă. Are un pridvor deschis, sprijinit pe şase coloane cilindrice, pronaos <strong>şi</strong> naos, fiecare luminate de către<br />
o fereastră îngustă dreptunghiulară.<br />
<strong>1.1</strong>0. Biserica Grămeşti – Pietreni<br />
Biserica de lemn din cătunul Grămeşti (satul Costeşti), ridicată la poalele unei păduri de brad <strong>şi</strong> pin,<br />
este una dintre cele mai vechi <strong>şi</strong> mai valoroase construcţii de acest fel din Oltenia.<br />
Este ctitorie a egumenului Ştefan al Mănăstirii Bistriţa, viitor mitropolit al Ţării Româneşti, în<br />
anul1664, construită din lemn de stejar masiv.<br />
Arhitectura bisericii este de o valoare deosebită, fiind diferită faţă de celelalte biserici de lemn din<br />
Oltenia. Este de tip navă, de dimensiuni destul de generoase (15 x 5,60 x 5,80), cu cele patru compartimente<br />
specifice bisericilor ortodoxe româneşti: pridvor deschis, pronaos, naos <strong>şi</strong> altar. Ca particularitate, pronaosul,<br />
naosul <strong>şi</strong> altarul se retrag progresiv în interior, pe ambele laturi, reducând lăţimea lăcaşului. Acoperişul este<br />
în patru ape, cu strea<strong>şi</strong>nă largă, ceea ce a contribuit la conservarea excepţională a lemnăriei, <strong>şi</strong> este acoperit<br />
cu <strong>şi</strong>ţă despicată. În interior tavanul este boltit, acoperişul din <strong>şi</strong>ţă fiind peste o boltă semicilindrică din dulapi<br />
de stejar. Se remarcă faptul că la construcţia bisericii nu s-au folosit decât cuie din lemn, care leagă părţile<br />
din lemn perfect îmbinate. Ca o altă particularitate, se remarcă prezenţa elementelor sculpurale atât în bolţile<br />
stâlpilor din pridvor, la uşorii u<strong>şi</strong>i, cât <strong>şi</strong> la brâul ce înconjoară biserica la exterior, imitându-l pe cel din<br />
cărămidă al bisericilor epocii.<br />
<strong>1.1</strong>1. Biserica Costeşti (Gruşetu) – Costeşti<br />
Biserica a fost construită în anul 1801, prin contribuţia enoria<strong>şi</strong>lor <strong>şi</strong> a egumenului Mănăstirii Bistriţa<br />
arhimandritul Constandie, pe locul unei biserici săteşti mult mai vechi <strong>şi</strong> tot din lemn, datând din 1650.<br />
28